36 A rüoyezes es sanjadzäs tömentelensege. 
levälni nem tud, az &lö fatörzszsel szoros kapcsolatban marad, hacsak levägva 
mestersögesen külön nem szaporitjuk. Az äg helyen keletkezö sarjnak a termeszet 
a leväläsät biztositotta, s a szaporodäsät vele megkönnyitette. Minden üjabb äg a 
megüjuläs kezdete, de az elägazäs, valamint az anyatesttel valö maradandöbb kap- 
csolat a vögtelensögig nem mehet, a sok äg az anyatestet vegkep kimeritene, ha a 
sok äg egy tövön maradna. Ezert kellett bizonyos ägakat kisebbre szabni, sarjjä 
vagy viräggä alakitani, hogy az Ujabb resz az anyatesttöl annäl könnyebben elsza- 
kadhasson. A szetväläst az anyatest regijenek pusztuläsa, valamint termekenyitessel 
a fogantatö plazma is elösegiti. A vizi sar] kifejlödese &es önällösodäsa utän az anya 
gyakran elpusztul. A vizi füvet a szärazföldi fü es kör6 fölött a termeszet elönyben 
reszesitette, mert az utöbbiak közt a könnyü &s tetemes gyarapodäs sarjadzäs ütjan, 
nagy szämukhoz kepest, ritkäbb eset. 
A vizi rügynek €s sarjnak böseges alkotäsäröl a termeszet kellöen gondos- 
kodik: a földbeli tagböl (törügy, tösarj) vagy a szärböl, a level töveböl, ritkän a 
felszineböl (Cardamine pratensis), söt a viräg helyen is fakad. A tösarj meg a törzs 
sarja között, a helyzeten kivül, mäs kü- 
lönbseg nincs. Egyik is, meg a mäsik 
is inda mödjära kezd a szärböl vagy a 
hinär földbeli taraczkjaböl növekedhi, 
ügy hogy a sarj vagy ennek a rügye 
egy czikk vegen tävolodik el az anya- 
szärtöl vagy a taraczktöl, s a czikk a 
vegrügyenek megnytläsäböl a tö fene- 
ken üj taraczkkä növekedhetik, bütyök- 
jeiböl pedig felfel& leveles hajtäsokat 
bocsät. A tö fenekere leszällö sarj vagy 
N ; csiranövenyke a termekeny iszapban 
12. äbra. Az istenbuza vagy büzaesö (Ranumculus 
ficarius) sarjadz6, kesöbb levälö s a földben növe- 
kedö rügye a), d) a level töveben. Uj növeny lesz 
belöle. A hinärfele füvek szäranak a sarja 
biztossagban marad, kitelel, vagy meg 
telel&s elött zavartalanul növekedhetik. 
a faj megifjitöja is lehet. Ha a sar) a 
romladozö szäron tämad, egy ideig rajta növekszik, nyär vegen vagy öszkor a szär 
darabjaival tiszkäl a vizen, azutän a fenekre leszäll s ott meggyökeresedik. Mind 
a ketfajü hinärunk rendes megüjhodäsa (megifjodäsa). Tapolezän a Polamogeton 
luitans-on 1896. augusztus 2-än mär jökora hegyes rügy volt, s a megnyült czik- 
kel tävolodott el az anyaszärtöl. Szep rügyezest Es sarjkepzödest lättam a Myrio- 
phyllum verticillatum 1. var. intermedium Koch fajtän (Ve&sztö, Ö-Budän, a Römai- 
fürdönel, Täpiö-Szele), valamint a M. pectinatum DC.-n (Brassö) is. 
Fenck (Keszthely), az Angyalmezö (Budapest), valamint Kis-Värda (gyüjte 
Larzen) mocsaras retjen a Cardamıine dentala, kivält a var. aspera levele töveben 
vaskosabb levelesedö, gyakran szörös sarj kepzödik, mär mint leveles kis hajtas 
esik röla le &s a földben meggyökeresedik (var. prolifera). Ezt a kakuktormät itt 
bogär bäntja, gyakran az egesz levelet leeszi, Soroksäron (a Csepel partjän) pedig 
‚az ilyen (ardamine viräga teljesedik vagy a termöje többfelekep korcsosodik, ügy 
hogy a magvazäs gyakran meghiusul. Szükseges tehät, hogy a fajät az anyateströl 
levälö sarjakkal tartsa föl. Szep mödja az öskorböl öröklött megüjuläsnak. A sarj- 
hajtäst, mint nagyobblevelü ägacskät lätni az anyatesten A rendes äg magamagä- 
