A rügyezes es sarjadzäas tömentelensege. 35 
A sarj szaporasägät tekintve, az ätokhinärral igazän vetelkedik a balatoni 
hinär, kivält a Zotamogeton perfoliatus (\läsd a 71. old.). De szint ilyen sarjadzö 
es szapora mäs hinär is. Stranske (Trencsenmegye) erdei kis tavänak («tenger- 
szem») vizet csak a P. natans' var. prolixus lepi el. Nemet-Keresztes mellett Vas- 
varmegyeben kisebb tavat egeszen a Potamogeton crıspus töltött ki. Ugyanez a 
kisebb fajta hinär nemely esztendöben a budai nädorkertnel a Dunäban tömentelen. 
1890. augusztus haväban Nagy-Väradon a Nymphaea Lotus a Sz.-Läszlö-fürd6 
tava medenczejet oly sürlien töltötte ki, hogy egyik a mäsiknak &letet tetemesen 
korlätozta. A bekalencse s helyenkent a kolokän ” stb. szaporasäga is nevezetes. 
1881. augusztus 20-än a kolokän Vesztö nädasänak (retseg) fokäban (sajkaüt, Mar- 
häasfok) oly tömentelen es sürü volt, hogy rajta a sajkäval keresztül evezni lehe- 
tetlen volt. 
Ime nehäny vilägos pelda, hogy a vizi fü minö hamar es tömentelenül, egesz 
az ärtalomig bir elszaporodni videkünkön. Ez neki, ügy lätszik, ösi termeszete £s 
ösi szaporodasänak egyik eletnyilatkozata. A virägzas &s gyümölcsözes kesöbbi 
fejlödmeny. Mint nagyobbreszt egyszikü füvek, bizonyosan az ösibb növenyek sorä- 
böl valök s minthogy a fajuk kevesebbszamü, korlättalan szaporasäguknak mäs 
versenytärs sem äll könnyen ütjäba. Mäsreszt a viz is olyan hely, a hol ezek a 
szapora füvek eredeti termöhelyükön, ösi termeszetük es eletmödjuk sorän, aka- 
dälytalanul gyarapodhatnak. 
A Balaton vizi füvei közül teli vagy telelö rügyet (hibernaculum) sarjaszt a 
bekalencse, kolokän, az Utricularia, a bekatutaj, a Potamogeton perfohatus &s P. 
pusillus meg a süllöhinär. Az ilyen rügy az anyanöveny darabjaval, vagy töle 
elszakadva, a viz fenekere szäll, ott kitelel s megnövekedve, esztendöre jut a viz 
szinere. Reszletesebben läsd a hinar szaporodäsät a 69. stb. old. 
A vizi fü rügyet es sarjat morfologiailag bövebben ismertetnem nem szük- 
seges, mert a botanikäböl ismeretes. Inkabb földrajzi erdekböl emlitjük meg, hogy 
a vizi rügy es sarj a legbelitöl alig különböz6. A vizi rügyet külsö erösebb rügy- 
pikkely nem takarja, de gyakran a legbelinel vaskosabb. A vizi fü kitelelö rügye 
rendesen halaväny, a pikkelye vastagabb, több benne a tartalek-täplälek, hogy 
kikeletkor ennek az ärän a fejlödes megindulhasson (a szeleslevelü hinär törügye). 
A vizi fü gyökere vekony, olykor csak a földbeli megfogödzkodäsra valö, a jövö 
esztendöre valö täplällk nem halmozödik benne össze, a vizi rügy pikkelye ezert 
täplälöbb. A szärazföldi növenynek a gyökere vagy a töve hüsosabb, ezert a gyöker- 
fejen levö telelö rügye sovanyabb maradhat. 
A vizi fü sarja (proles) nyäaron es Öszkor keletkezik, vekonyabb Es formäsabb, 
fejlettebb zöld levelkek boruleka, pl. a Myriophyllum verticillatum-on mär a szab- 
dalt levele is läthatö. Külsö rügytakaröja nincs. Meg nyäron vagy ösz fel& jökorät 
növekszik, a viz szinen vagy az anyanövenyevel meg kapcsolatban gyakran läthatö, 
azutan az Uj növenykeje a feneken telel ki. Mind a ket hinäron &Eszlelhetjük a 
Balaton vizen. Ebböl azt is läthatjuk, hogy a vizi fü eletet a tel annyira nem kor- 
lätozza, vagy nem teszi ügy tönkre, mint a szäraziet. 
A vizi sarj a fa ägatöl kivält azert különbözö, hogy ez termeszetszerüleg 
" A Holt-Räbaban is Sz.-Getthard mellett. 
2 A Stratiotes azonban a mult Evtized öta helyenkent (Vesztö, Köt, Biharväarm.) a szäritäs- 
sal Es szabälyozässal nyom nelkül kipusztult. 
3%* 
