34 A rüoyezes es sarjadzäs tömentelenscge. 
ron) s a tapolczai termöhely azt igazolja, hogy csaknem färadsäg nelkül ma is 
hasznavehetö fü lehetne 
A metelyfü (Marsilea) hazankban (Holt-Körös, Boszut), ha vizben bujän fej- 
lödhetik, gyakran termeketlen vagy csaknem ilyen marad (29. äbra). 
A vizi fü sarjadzäsa gyakran a ketes vagy lehetetlen magvazäst pötolja. — 
A kolokän, az ätokhinär, bekatutaj, Vallisneria rendesen, mäs vizi fü (Myriophyl- 
lum verticillatum) kivetelesen ketlaki, s a kkötnembeli fü nem mindenkor nö egymäs- 
sal vegyest, hanem pl. az ätokhinärnak Eurö- 
päban csak a nöstenye El, a kolokän himje 
es nöstenye is gyakran messzire nö egymaäs- 
t6l s mäs vizi növeny magvänak megerleleset 
is sokszor sokfele veszelyezteti. — A vizi fü 
tehät a bekövetkezhetö magtalansägot nagy- 
szämü sarj alkotäsäval iparkodik ellensülyozni, 
s a sarj sokasägäval nem ritkän valöban re- 
mekel. 
Pelda az Zlodea Canadensis, mely Eurö- 
päban 1836 öta szüzen terjed, de az &szak- 
nyugoti vizeket sarjadzäs Utjan annyira ellepte, 
s a vizi közlekedes el&E annyi akadälyt gör- 
ditett, hogy — ha nem tüloztak a kärtevö- 
sege leiräsäval — a Wasserpest nevet meltän 
megerdemelte. BECK GÜNTHER," prägai tanär, 
az ätokhinärröl azt mondja, nem ismerünk 
mäs vizi növenyt, a melynek elterjedö kepes 
sege oly kolosszälis lenne; semelyik mäs 
vändornöveny nem bir oly hirtelen gyorsa- 
saggal &s csupäan csak a sarjröl magtalanul 
annyira elszaporodni, mint az Klodea Cana- 
densis. 
A Vallisneria spiralis-t Budapesten a 
Lukäcs-fürdö taväba Procopp JEnö 1875-ben 
ültette. Nem tudni, termeszetes üton-e vagy 
kipläntälässal, de 1891. ev nyarän a Römai- 
fürdö kanälisäban mär elegendö volt, s akkor 
11. äbra. Az ätokhinär (Zlodea Canadensis) 
nöpeldäja häromtagu örves fogas leveleivel, 
magänos, hosszünyelü viräggal. taraczk-sarjäröl szaporodik.” Most e helyen 
a Vallisneria annyira elszaporodott, hogy € 
langyosvizti csatornäban nedmely esztendöben alig van mäs fü, mint a Vallisnerid- 
nal tömentelen zöld päzsitja. Van itt him €s termö peldäja is, a himpor mäjus 
melegebb napjän mint tajtek lätszik a viz szinen. De a fü töveböl elegendö vekony 
indät bocsät &s vele bösegesen gyarapodik. Szinten boglyaszamra hänyjäak ki es 
gytijtik össze a parton (22. es 42. old.). 
ott meggyözödhettem röla, hogy kivaldan 
ı Mittheilungen der Section für Naturkunde des österreichischen Touristen-Clubs, III. 1891. 
65. es e munka 70. stb. old. 
? Bor»is: Österreichische Botan. Zeitschr. 1891. 317. old. 
.“ 
