A rügyezes es sanjadzas tömentelensege. 35 
zebb munka, mint az ivartalan szaporodö szerv letrehozatala, de az eredmeny, a 
csiränak megöväsa a jövö Evi fejlödes meginditäsära, jobban biztositott. A vizben, a hol 
az evi eletmüködes kevesbb& van megszakitva, mint a szärazon, a rügyröl, gumöröl, 
indär6öl es ägröl valö szaporodäs, akär a vegtelensegig lehetöbb, noha a virägzäs 
vegre ennek is hatärt szabott. A szäraz földön a vegetativ fejlödes es gyarapodäs 
nem lehet ilyen szakadatlan es vegtelen. Az anyateströl levält nagyobb darab a 
levegöben is elpusztul, annäl kevesbbe van elökeszitve es vedve a kitelelesre. Ez 
kenyszeriti a lögbeli növenyt, hogy kitelelö ivadekät (csira) lehetö kiesire szabja 
s a vegetälö äg helyen vagy sarjat, vagy virägkörnyezte ivarszerveket fejleszszen, 
a mag hejäval &s mäs gondoskodässal a tel ellen vedje. Erre a czelra ketnemü 
sejt plazmäjänak kell egyesülni (fogantatäs, termekenyites). 
8. A rügyezes &s sarjadzas (gemmatio et prolificatio) 
tömentelensege. 
A vizi es vizparti növenynek ismeretes termeszete a gyors €s tömentelen sza- 
porodäsa, ezert a viz szinet rövid idö alatt zöld fedövel (bekalencse) vagy hinär- 
reteggel! borithatja el, avagy a szikkad6 vizfeneket hamar befüvesiti. Minden növeny 
eleteben, de föleg a vizi fücben nagyon Elenken mutatkozik az Önfentartäs ösztöne 
es a vesztesegek pötläsa, mintegy a visszaszerzö, visszapötlö erö. De a fagyasztö 
vagy hervasztö körleggel szemben maga a viz se meggyilkolöja a benne üszkälö 
vizi füdarabnak, söt alkalmas közege a fü megifjodäsänak (innovatio) es üj eletre 
ebredesenek. A viz toväbb frissesegben Es Eletben tartja a növenyt, mint a levegö. 
A levägott gally vagy äg a levegön, külön oltalom nelkül elszärad,; a viz a gyö- 
kereresztest &s sarjadzäst, a vizi eletnek ezt a ket fökellcket elömozditja, s vele 
meg a pusztulö darabböl is üj Eletet teremt. 
A vizi fü nagy resze szintügy virägzik es magvazik, mint a szärazföldi növeny, 
de ennek csak nemelyike van kivälö sarjadzässal megäldva. A vizi fünek, söt rom- 
ladozö6 darabjänak a’ rügyezese, sarjadzäsa s ezen az ton vegetativ tenyeszese 
különösen szapora, nem ritkän egesz bämulatos. A vizi fü könnyen keletkezö sar- 
jairöl hihetetlen gyorsasäggal €s rendkivüli halmazra szaporodhatik, a viz szinet 
ellepi, a csatornät betorlaszolja, a vizi közlekedesnek ütjäba äll stb. A vizi növeny, 
pl. a bekalencse, borzhinär gyakran nem is virägzik €s gyümölcsözik, sarjairöl 
megis hamar &s szerfölött elszaporodik. Ö-Buda römai fürdöjenek langyos vizeben 
esztendök öta hasztalan keresek gyümölcsözö Ceratophyllum demersum-ot. Meddön 
böven nö ott, evenkent boglyaszämra szoktäk onnan kihänyni a partra, megis — 
vizi rügyeiröl szaporodvän — esztendöröl-esztendöre megint böven tele növi a 
csatorna langyos vizet. Ugyanigy bujälkodik mäs hinärfele a Räkos (Pest) meg 
az Eger patakäban (Eger mellett) is; kihänyott hinärboglyäkat a parton itt is 
gyakran lätni. 
Tapolcza vizeit a böjtfü (Nastartium officınale) sok helyütt oly sürüen &s 
tömentelenül növi be, hogy a füveböl keletkezö pärnäja, ‚hely szükeben, a vizböl 
dombortan kiduzzad. Virägät ritkän lelni, de a sarja, meg a sarjaröl valö eläga- 
zäsa tömentelen. Regen elesegfü volt (böjti saläta, füszer, a görög sisymbrion hete- 
ı A moszatok, bekanyäl stb. is itt: emlithetök. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. szakasz. 3 
