32 Ivartalan szaporodäs. 
gyarapodik a Balatonban. Az anyateströl levält vizi rügy, sar), gumö, inda vagy lesza- 
kadt &s toväbb növekedö äg az ällatok bimbödzäsänak (generatio gemmipara) ana- 
logonja. Ezek is mint sejtalkotta szemölcskek keletkeznek az anya testen, sarjja, 
ägga stb. formälödnak, toväbbnövekedven, az anyatesttel megegyezök lesznek s 
vele vagy ällandö kapcsolatban maradnak (äg), tehät a szetägazö vizi növenytest 
mintegy dllattelep meddön vegetäl, vagy pedig az anyatesttel valö kapcsolat meg- 
szünik, s a sarj, gum6, inda külön növenyny& alakul. A vizi viragzök gyakori ivar- 
talan szaporodäsa csaknem ugyanaz a folyamat, a minö a sejtes kryptogam-äke, 
csakhogy a vizi virägzöknak mär egesz testszövete, formäsabb, szervezettebb tagja 
(nem sejtje) välik el az anyatesttöl. 
A vizi fü nagyon gyakran es tömentelenül ivartalan üton szokott gyarapodni, 
nem fogantatäsböl keletkezö magvakröl; ivartalan vegetativ szaporodäsa gyakran 
sokkal tömerdekebb, mint a magböl val6 csirädzäs. Mennel kedvezöbb a fünek 
elete a vizben, annäl inkäbb meddö marad, ivartalanul annäl jobban gyarapodik 
s annäl kevesbbe gondol virägzäsra es ivarszervekkel valö szaporodasra. A vizi 
eletnek a vegetativ szaporodäs az ivarosnäl megfelelöbb. A vizi moha, valamınt 
sok mäs vizi fü gyakran eveken keresztül csak ivartalanul, de oly tömerdek mödon 
szaporodik, hogy belöle hatalmas mocsäri növenyformatio tämad (läp, tözeg). Viräg- 
zäsra es magvazäsra a kedvezötlenebb vizi Elet, kivält pedig a levegö kenyszeriti 
a vizi növenyt. A virägzäst, azutän a mag- &s gyümölcskepzödest, valamint a csirä- 
zäst is sok minden eshetöseg Erheti, veszelyezteti vagy megsemmisiti, söt a viräg- 
zäsnak a vizben sok akadäly, a viz melysege, äradäs vagy tetemes apadäs stb. 
ällja utjät, ivarzässal tehät a vizi fü koräntsem gyarapodhatnek oly tömerdeken. 
Az ivartalan szaporodäsnak a vizben keves akadäly &s zavar alkalmatlankodik. A 
propagäläs a vizi eletviszonyokhoz jobban hozzä alkalmazkodott. Wizben az war- 
talan szaporodds, szdrazon az ivaros, a fogantatas könnyebb es uralkodobb. SCHENCK- 
nek! azt az ällitäsät, hogy a vizi virägzök legi, szellö- &s bogärporzozta typusböl 
vezethetök le, s hogy a meddö buja fejlödessel a viräag tökeletlenedik s a magvazäs 
csökken, voltakepen nem ily visszatökeletlenedesnek kell tekintenünk, hanem az 
ösi kezdetleges ällapot mäig felmaradt peldäjänak. 
A növenyzetnek ösi -idejeben, kivältkepen egy teranyagban (viz), ketsegtelenül 
az-ivartalan szaporodäs uralkodott, a mint ez a vizben mind a nem-virägzök (krypto- 
gamae), mind a virägzök (Phanerogamae), &s pedig kivält a vizbe merültek közt 
tülnyom6. A mint a sejtes vizi növenyböl magasabb-fokü edenyes keletkezett, 
eleinte sokäig az ivartalan szaporodäsnak mäs-mäs mödja volt tülnyom6ö szapora- 
saguk okoz6ja. A vizi fünek ivartalan vegetälasa egyszerübb, könnyebb, nem any- 
nyira bonyolödott, mint a szärazföldieke. Az ivartalan szaporod6ö szerv alkotäsa a 
növeny testenek rendes vegetäläsätöl, a riigyezest is bele Ertve, alig különböz6, 
csak a sarj leväläsa tesz különbseget. — Igy folyt sokäig eletök, eltöredezett 
darabröl, rügyröl, gumöröl gyarapodtak, mig a munkafelosztäs bennök annyira 
kifejlödött, hogy a szaporodäs czeljära bizonyos levelek helyett ivarszervek kez- 
dettek alakulni, s a mag, csiräjäval együtt, mint külön individuum kezdete, az 
anyatesttöl vegkepen levält. A rügyezes, ältaläban a vegetativ szaporodäs minden- 
esetre megelözte az ivarszervet, mely a szep virägnak belsö Es legtöbb alkot6 resze. 
A virägzäs, gyümölcsözes es magvazäs ketsegesebb, bonyolödottabb €s nehe- 
IT.h. 107. old, 
