Ivartalan szaporodas. 31 
levelszäl vagy a levelsallang. Következtethetjük abböl, hogy a vizi szört gyakrab- 
ban szeles levelen lätjuk, a melynek mäs vekony levelsallangja nincs (Nymphaca 
Lotus, N. neglecta, sulyom), hogy nedvet szivhatna vele, tehät a levelször rajta 
elkelö. A bekatutaj, a Zimnanthemum levelen meg a Nymphaea alba elteresein szört 
nem lättam. 
A vizi ször fölmerüleskor is szükseges kellek, az ällatkäk bäntalma ellen is 
övhatja a fiatal növenyt, tavaszkor pedig a gyenge resznek takaröja. A sallangos- 
levelü boglärkäk levelszälai vegen gyakran ket kemenyke szört lätni (Aanumculus 
divaricatus, R. paucistamineus), a mely apröbb ällatkät könnyen megserthet. Nem 
is lättam, hogy a vekonysallangü level rägott lett volna Mi mäs ezelt teljesithet 
meg a vizi fü szörzete, mindezt meg pontosabban kell kifürkeszni. Kipäroigäsgätlö, 
mint a forrö videk füven, aligha lehet. A szörkepletnek valamennyi rendelteteset a 
szärazföldi növenyen sem ismerjük, különösen pedig nem tudjuk a ször meg a viz 
között levö viszonyt es müködest körülmenyesen. Nem tudhatjuk azert sem, mert 
sok szörös fü ma koräntsem azon a helyen nö, a hol termeszetszerüleg az elsö 
szöre keletkezett, hanem mäs helyre ätszärmazva is ätörökölte. Bizonyos azonban, 
hogy a növenynek fejlettebb koräban a ször czeljät befejezte, mert röla gyakran 
lekopik. 
7. Ivartalan szaporodäs (propagatio, reproductio agama). 
A vizi füvek között közel vagyunk az eredeti ösi szaporodäshoz, az anyatest 
földarabolödäsähoz, ivarszerv közremüködese nelkül. Gyenge testük hervadatlan- 
säga meg a visszapötlö ereje, darabkäjaböl az egesz testnek üjja Epitese teteme- 
sebb fokon nyilatkozik, mint a hamar hervadö szärazföldieken. Ez termeszetesen 
a mäs teranyagban, a vizben, jobban lehetseges. A vizi fü darabjainak megfogam- 
zäsa is könnyebb, mint a l&egbelie. A vizi sarj gyakran vekony szärtagon, mintegy 
vizi inda hegyen, az anyätöl eltävolodik, a vekonyka szäl — mint a sötetben nött 
burgonyahajtäs — könnyen törik, a nehezebb sarj a fenekre leereszkedik s meg- 
gyökeresedik (21. äbra). De a vizi fünek äga is könnyen &s gyakran letörik, az är 
leszakitja (hinär, süllöhinär), vagy a vizi fü valamikepen szetaprözödik, söt a szara 
meg a levele kivälöan törekeny is (Uiricularia, Ceratophyllum) lehet. 
Vizben az ilyen fünek darabkäja nem hervad, nem fonnyad es nem könnyen 
hal el, a szendioxydot meg a szerves söt toväbb is magäba iszsza, toväbb asszi- 
miläl, s lassankent akkorära nö, mint az anyatest volt, csendesebb helyen legyöke- 
resedik, s mint 4j tö6 tovabb &l Es szaporodik, holott a levägott faäg vagy a viräg 
a földön hamar elpusztul. Az ilyen elsodort vagy üszkälö darabon nem ritkäan 
adventiv gyökeret lätunk, mely mär az anyätöl valö elszakadäs utän nött rajta. 
Ilyen gyökeres &s sarjas darabkät a vizi madär is könnyen magäval visz €es mäs 
vizbe ätpläntäl. Az amerikai ärokhinär Euröpänak kivalt &szakibb vizeiben ezen az 
üton gyorsan elhatalmasodott, hazänkba is igy &rkezett, de veszedelmesen meg el 
nem szaporodbtt. 
Az ilyen szettördelödzesböl valö, valamint mäsfele ivartalan szaporodäs is 
kiväldan a vizi fü sajätsäga &es meglehetös eredetinck &s ösinek kell becsülnünk. 
Regibb &s alacsonyabb-fokü, mint az ivaros szaporodäs. A hinär nagy szaporasäga 
tehät az ösi ällapot peldäja es ismetlödese. Mint megörzödött ösiseg, a bekalencse, 
Ceratophyllum, Myriophyllum vertieillatum terresire ma is rügyezessel ivartalanul 
