30 A vizi fü szörössege.. 
Kopasz vagy kopaszabb: Sürüszörü : 
Potentilla anserina var. nuda (GAuD. Potentilla anserina L. 
Ulmaria ulmarıa (Spiraea denudata). Ulmaria glauca (SCHUL12). 
Comarum palustre. var. vıllosum PERS. 
Betula pubescens glabrifacta. Betula pubescens stb. 
A vizbeli es parti fü összekötöje a szörösseget, illetöleg kopaszsägot tekintve, 
a Polygonum amphibium szöxös parti meg a var. fluitans L. meztelen vizi alakja, 
a mely egy töböl is fejlödik (28. äbra). 
A vizi növenyen azonban a hajszälk&pletnek mäs faja is kikepzödik. Ilyen a 
serte es tüske. Erre nezve a vizek kirälyät, a Victoria regid-t kell elsönek emlite- 
nem, de a Balaton melleken is van kemenyszörü (Symphytum offieinale, Cirsium 
brachycephalum, Galium uliginosum, G. palustre, Chara hispida, Ch. crimta) Nagy 
tüsk6s vizi fü (Naias marina, Asperula aparine, mäsutt), az Erythraea uliginosd-nak 
pedig sajatsagos Erdessege van. 
Mäs bör-, illetöleg hajszälkeplet a wuirigy a harmatfüvön, vagy a pelyva az 
Aspidium cristatum-on, A. spinulosum-on. 
Ezek utän läthat6, hogy a vizi növeny cgy termeszetes termöhelyen pely- 
hes vagy kopasz lehet. Ämbär Dr Canvorer a Regni vegetabilis systema naturale 
Il. kötetenek (1821) 54. old. a nagyväradi tünderrözsa kopaszsägäröl azt mondja, 
hogy «character levis equidem in plurimis plantis, sed maioris momenti in stirpi- 
bus aquaticis», vagyis hogy a kopaszsäg meg a szörösseg a legtöbb növenynek 
gyenge belyege, de a vizi növenyen többet jelent, — az elösorolt peldäk azonban 
az ellenkezöt igazoljäk, mert ugyanabban a kis medencze vizeben is, mäs morfo- 
1ögiai különbseg nelkül, a vizi fü egeszen kopasz vagy bolyhos is lehet. Ebböl az 
is következik, hogy a Nymphaca Lotns-nak kopasz alakjät kelletenel jobban tül- 
becsültek, növenygeografiai rejtelyt, Ösvilägi növenymaradekot, sajätsägos endemis- 
must kerestek benne, a hazai flöränak kivälö bennszülött diszet diesöitettek, mig 
mäsok helyesen, egyszerüen a Nilus tünderrözsäjänak, hazankba a török ! (vagy 
mint a N. coerulea Savıcn.-t urasägok)-ültette virägjät lättäk a nagyväradi meleg 
forrasban. 
A vizi fü szörenek biologiäjät tekintve, meg kell emlitenünk, hogy a nyers 
täplälek fölsziväsa mäskep van a földben &s särban, mint a vizben. Elegendö vizi 
növenyünk van a Balatonban is, a melynek gyökere ältaläban nincs (14. old.), 
tehät gyökerrel mär ezert se szihatja fel a täplälekot. Tovabbä a vizi fü egy Tesze 
bogärfog6 &s hüsemesztö (az Utrieularia gyökertelen &s bogärfog6); fogödzkodö 
gyökere ältaläban gyenge, mär ezert is mäsfelenek kell lenni a täplälek fölvetelenek. 
A vizi fünek tehät nem kiväldan a gyöker a nedvszivöja, noha a vizi gyökeren is 
sziväroghatik bele viz, hanem a böre. Ezen ät szivärog bele a viz, a melyben a 
szendioxyd meg az oxygen elnyeletve lappang, a szerves sö pedig feloldödott. 
Az egeszen vizbeli fii nedvsziväsa tehät inkäbb olyan, mint az alsöbbrangü mosza- 
toke, Characedke, vagy mäs vizi kryplogamae, a szövetjök is rendesen gyenge szo- 
kott lenni, nem fäsodik. 
A vizi növeny szöre egyreszt bizonyosan mint viz-(täplälek)-szivö szerepel. 
A növeny börszöveten levö hajszäl epp ügy szivja magäba a vizet, mint a vekonyka 
ı Dr SzaB6 Jözser &s Entz Gkza nepszerü elöadäs közben hirdettck. 
