A vizi fü szörössege. 29 
a visszäja stirlüi es hosszüszörü (Vesztö, Gyoma), kivältkepen pedig a grobniki mezö 
Jezera nevü tavab6l szärmazö peldäke (var. pellitws Bors.), toväbbä a verboveei 
R. obtusiflorus-& (DC. Syst. 1, 1818, 234. pro var. R, tripartiti), ügy hogy a vizi 
szösz mint nedvszivö, toväbbä fölmerüleskor mint sülyesökkentö ezelszerien közre- 
mtiködik. A R. paucistamineus j6 kemenyszörü, a R. trichophyllus var. subglaber 
Freyn a kopaszabb alakja. A levelsallang vegen gyakran ket kemeny aprö ször a 
kisebb ällat ellen vedelem. 
Az inkäbb parti növeny vizbe merült szärän szinten eleg gyakran fejlödik 
sürü ször, pl. a Veronica acutifoha var. dasypodd-n (Uechtr.; Ipoly-Litke), vagy 
tavaszkor a keves emberlätta Pyrethrum uliginosum szara aljan meg a viragzäskor 
mar elszäradö elesfogü levelen, a Korıpa-kon stb. 
Söt filogenetikailag az sem hallgathatö el, hogy a vizparton sok növeny mint 
kopasz vagy kopaszabb &s egesz sürüszörü vagy molyhos vältozik: 
Kopass vagy kopaszabb: Sürüszörü: 
Ranuncnlus lingua var. glabratus WALLR Ranunculi linguae typus. 
> Hammulus L. var. pilifer G. BEcK 
> repens L. > Incidus POIR. 
>» sceleratus var. leiosomus. » sceleratus L. typ. 
> trichophyllus CHAIx, var. > trichophylius CHAIX typ. 
subglaber FREYN. (R. paucistamineus Tausch.) 
Mentha nigricans MıLL. ee ie I: 
ü ) >» Schleicheri OP. 
» parietariaefolia BECK. > tenuifolla Host. 
> Austriaca Jaco. > multıflora Host. 
> viridis L. 
» balsamiflora HB. > spüata L. 
» viridescens BORB. 
Symphytum ulginosum Kern. Symphytum officinale L. 
Solanum dulcamarum L. L. htorale RAAB. 
Veronica scutellata L. Veronica parmularıa Po. et Ture. 
>» glabra Schran. (Garam-Kövesd). > maritima L. 
Myosotis palustris L. Myosotis memor KırT. 
Sonchus uliginosus M. BiEB. Sonchus arvensis L. (mirigyes). 
Senecio Bohemicus TAUSCH. Senecio paludosus L. 
> Sadleri LAng” Rchb. Fl. Germ. 
excurs. 245, 1831. (S. Zomentosus 
Hosr., non Michx., nee alior.). 
Cardamıine amara L Cardamine umbrosa Les. 1813. 
>» crassifolia (OP.). > Opızu PRESL 
>» pratensis L. > nemorosa LE). 1813. 
> dentata SHULT. var. aspera BoRB. 
> Hayneana WELW. asperifolia BoR®. 
Viola stagnına Kır. Viola persicifolia Romn. 
Euphorbia villosa var. glabrıfolia Bor». PB. villosa W. et Kır. 
ı — % Petiveri Koch, in Sıurm: Deutschl. Fl., Erste Abtheil., tom. 18, 82. 2, 1840. XII, 7. 
2 Leiräsa mär Sadl. Fl: com. Pest I, 2. 1826, 280. old. 
