28 A vizi fü SZÖrÖSSege. 
6. A vizi fü szörössege. 
Minthogy a vizi füvet leginkäbb kifejlödött' koraban, virägzäsakor szemleljük, 
s ekkor mär többnyire kopasznak tünik fel elöttünk; ezert szoktuk meg, hogy a 
vizi fü szörtelen; ezert irhatta KErNER,' hogy a havasi flöra nyolczvan szazaleka, 
hasonloan mint mäs flordk mocsäri füve, teljesen szörtelen. Ez azonban hazänkban, 
valamint a Balaton melleken koräntse e szerint a kis szazalek szerint van, vizi 
szörös növenyeink szäama a Balatonnäl is jöval tetemesebb. 
Nem szämitva, hogy kivalt a Nymphaea-alakzat levelönek felszindt a megazäs 
ellen viaszos, lakkos vagy mäs bevonat vedi, mäst meg 'bekergezes (surlöfü kova- 
savval, Chara meszszel), deresseg (glaucedo, Blackstonia, Iris), viaszreteg (Primula 
Jarınosa)vagy tükereg oltalmaz,; sok vizi növenyünknek testet, vagy legaläbb a 
levele visszäjat j6l kifejlödätt szörruha vonja be. 
Ilyen a Marsilea quadrifoha (metelyfü), mely fejlödese elejen csaknem szürke- 
szöszös, azutän csaknem lekopaszodik, de itt-ott a ször nyoma, kivalt a levelkek 
töven, fenmarad. Mäs euröpai Marsilea szörzete ällandöbb (29. äbra). 
A Nuphar sericeum fataljät lesimulö ezüstszörzet boritja, de a fejlödes folytan 
többe-kevesbbe& lekopaszodik.” 
A Nymphaea neglecta® levelenek a visszäja, levelenek &s virägjanak a nyele 
szörös, vegre lekopaszodik. Kelet-Indiänak van N. pubescens-e, <foliis.... subtus 
fulva lanugine tecta», a N. Zotws L. pedig Kelet-Indiaban, a Nilusban, valamint 
Nagy-Värad es Buda hövizeben majd teljesen meztelen (N. /kermalis DC.), majd 
apröszörü. 
A sulyom levele is hol szörös, hol nem, vagy egy vizben is majd szörös 
majd meztelen. Pl. 1882. augusztus haväban Alsö-Berki &s Körmend közt, csak 
nehäny meter ätmerönyi kerek reti töban, a hol a termeszetes alakitö hatäs ket- 
fele alig lehet, megis az egyik sulyomnak vegetälö szerve: szära, a level nyele 
meg a visszäja Jö hosszüszörü, bolyhos; a mäsike tökeletesen kopasz. Keszthely 
mellett, a Hevviz melegitette es a Kis-Balatonböl kifoly6 Zala vizeben, Simon- 
tornyan, valamint Szolnokon a Zagyväban egymaässal vegyest a sulyomnak szinten 
ez a ker alakja nö. A szörössegen €s kopaszsägon kivül köztük mäs elteres nincs. 
A sulyom tehät mäs morfologiai különbseg nelkül, ugyanabban a vizben teljes 
kopaszon meg bolyhosan is megelhet* (23. äbra). 
A Viola pubinervis Reum. et Woroszcez. Fl. Polon. exsic. Nr. 18, 1893. (V. 
palustris Autor. Hungar.), mint keleti elteres az igazi V. palustris 1..-töl levelere- 
zetenek pelyhessegevel keletkezett. 
A kopasz Potamogeton pusillus sz6rös alakja a P. Grisebachiu FEurF. lenne, 
de ez valöban moszatpiszkolta P. pusillus. 
A Ranumculus aguatilis-t? rendesen kopasznak mondjak,° a mienk levelenek 
! Az Oszträk-Magyar Monarchia Iräsban &s Kepben, bevezetö kötet 236. old. 
* Botan. Centralbl. 1881. VI. köt. 421—22. old. 
> Hausteurner: Botan. Zeitung, 1850. 905. old. 
* A kopaszlevelti sulyomot ujabban Tisza-Roff (PERLARY G.) szep lilapiros levelekkel, Püspöki 
(Vasvärm., MARToN J.) es Csongräd (a Tiszäban gy. HorLös L.) videkeröl kaptam. 
> L. Sp. pl. 1753, 556; — &. heterophyllus Weser, Prim. fl. Hols. \780, 42; — R. Peltatus 
SCHRANK, Bayer, Fl. II. 1789, 103. ' 
6 Stengel... kahl oder grösstentheils kahl, wie die ganze Pflanzen. Nez/r, Fl. v. Nieder- 
Österreich, 658. old. 
a * 
