A vizi level alapformäi. ER | 
Ebböl az alakbeli sajätsägböl azt is következtethetjük, hogy az emlitett növe- 
nyek vizi Ööseinek csakis az elsöbb &s egynemü ällevele volt. A lemezes level mär 
alacsonyabb vizszinen keletkezett s atmen alakuläs a szärazparti növeny levelehez, 
A ketfele levelben munkafelosztäs ınyilatkozik: az alsök a vizhez alkalmaz- 
kodnak, a felsök a levegöhöz, s egyszersmind a virägzö szär helyes allasät is biz- 
tositjäk. Vilägos a munkafelosztäs a tözegpäfräny vagy zsombekpäfrany levelzete 
közt is; külsöbbjei szelesebb-sallangtak &s meddök, a belsöbb keskenyebb-sallan- 
guak &s spöräzök, mint a hogy a virägz6 növenyeknek is gyakran a felsöbb levelei 
formälödnak virägokkä. A tözegpäfräny levelbeli különbsege vilägosabb az erdei 
moökusbordän (Blechnum spicant |.) meg a struczpäfränyon. 
A level szervezkedesehez tartozik vegre a sulyom levelnyelenek fölfuvödasa. 
Ez a levelnyel j6 hosszüu, a közepe täjan feldagad, kesöbb üres lesz, levegövel 
telik meg, s a sulyom levelrözsäja eppen ezen könnyebbüles folytän merül fel 
mäjus vegevel vagy jünius hönapban a viz szinere. A mint a gyümöles növekedc- 
sevel a lombrözsäja sülyosbodik, a levelnyel daganata is jJobban felfuvödik, a gyü- 
mölcs növekedesevel aränyosan nagyobbodik, hogy a sulyom zöld resze a viz 
szinen maradhasson.! A felfuvödott nyel tehät, föleg virägzäskor &s gyümölcsözes 
idejen, ellensülyozza a gyümölcs terhet, különben az üszö level is lemerülne vagy 
olyan helyzetbe jutna, hogy eletezeljät nem teljesithetne. E level t. i. a viz alatt 
szerves anyagot ätsajätitani nem birna, e nelkül pedig az £rlelöd6 gyümölesben 
tartal&keleseg nem kepzödhetnek, a level lelekzese a vizben megakadna, azert az 
egesz sulyom, igy idö elött a vizbe lemerülve, az eretlen gyümölcscsel együtt 
mennel hamarabb tönkre menne (2. es 23. äbra).” 
5. A vizi level alapformai. 
A Balaton vizi füvei levelenek alakjät es viselkedeset öt alapformära vonhat- 
juk össze. 
Elsö alapformäja a vizi levelnek a päzsitlevel (folia graminea), a mely szamos 
parti, söt szärazi fünek is van. A vizbeli päzsitlevelü füvek cegy reszet a benthos- 
nak nevezett alakuläshoz szämitjäk. Denthos a legyökeresedö vizi vegetatio, ha a 
letelepedes nem mindenkor gyökerrel erösödik is a kemenyebb helyhez, tehät a 
vizben szabadon lebegö, vagyis a plankton ellentete (5. äbra). 
A vizi päzsitlevel vagy keskeny (/soötes, Pilularia), vagy szelesebb, szälas, 
de hajlekony, nem merev. Ilyen a Zosterd-€ (tengerpäzsit), Vallisnerid-£, az Alısma 
graminifolium-€, megnyült szäron több hinäare (Potamogeton gramineus, bodrosan 
a P. crispus-e), kicsiben az ätokhinäre. Olyan alapforma ez, a melyre "mäsfele- 
lombü vizi fü is visszahanyatlik (Sagittaria sagütifolia var. vallısnerifoha Coss. 
et GerM.), vagy a toväbbfejlödes innen indul ki, mint az Alisma lanceolatum-£ stb., 
azert alsöbbrangü, söt ösibb levelformänak kell tekintenünk, mint a mind elsödlevele 
mäs alapformanak (Alisma natans, sulyom, ZPolamogeton natans, tünderrözsafelek) 
is van.? Az egysziküek jellemzö levele, a viz feneken vagy szikläjän a vizmozgäshoz 
czelszerüen alkalmazkodik. 
! Emery: A növenyek &lete, 84. es 124. old. 
2 KERNER: Pflanzenleben, I. 598. old. 
3 Scuenek: i. h. 76. old.; Tirrman: Die Keimung der Pflanzen etc. 1821, 
