* E77 [3 7] 
A vizi tü szara. 17 
ben a fokozatos kapocs, csakhogy a viziek szära Eletet a tel ki nem oltja, a szä- 
razföldiek pedig tövig elfagynak. 
A vizi szär, az egyszikliek alapterve ellenere, böven szet is ägazik (Fotamoge- 
ion perfoliatus, P. interruptus) vagy pedig indät bocsät (Vallisneria, kolokän, menta). 
A szär czikkjenek a szäma &s hosszasäga a viz melysege szerint gyarapodik, a czikk 
e szerint, valamiut a viz folyasa iränyäban nyülik, tehät a vizi szär nagy mertek- 
ben alkalmazkodik Az alsöbb czikk hosszabbra nyuülik, mint a felsö. 
A szär hosszasägäval a töböl sarjadzö levelnyel megnyüläsa is lepest tart 
(tünderrözsa, habrözsa), söt ezen megnyüläsok nyomän a käkänak hosszü felsö 
cezikkje, a csomötlan darab, eredetileg szinten csakis az Öösvizi eletböl fejthetö meg, 
mely azutän a partszelen is megörö- 
kitödött. A käka tehät a viziböl valö 
alakuläsnak nagybeesü peldajät Örizte 
meg csomötlan hosszü czikkevel. 
A hosszüra nyült szäron kivül 
nevezetes a vizi törpeszäarüsäg (acan- 
lescentia aquatica), azaz a levelcsokor 
közepen keletkezö csekely szar a 
viragokkal. Ez a vizfenek retjenek 
jellemzö növenye, bär jellemzöd kep- 
viselöje, a Vallisneria, Litorella, Lo- 
bella a Balatonban nem nö; de a 
vizi sarjakböl keletkezö hajtäs gyak- 
ran ily alaküan telel ki a viz feneken, 
a Balaton partjäan pedig a ritka Z:- 
mosella aquatica jelzi, hogy ez a 
typus itt is van Es hihetöleg a viz- 
1. äbra. A sulyom vizbe merült szaradnar keresztmet- 
böl szokott ki az iszapra. szete, 50-szer nagyitva. Emery-nek «A növenyek Elete» 
Gyakori vizi szär a r6zsäsan czimt müvcböl (Termeszettudom. Tärsulat, 1883). — 
esoportosodö levelek közül fakad6ö E, az egy sejtreteg alkotta bör, alatta a köregszövet, 
benne ZZ a felmerülest megkönnyitö legesatorna, 
G az edenynyaläb vedö hüvelye, 77 az edeny, mely 
itt egyedüli resze az edenynyaläbnak, // a bel leg- 
käkäe, nyilfüc. Majd feljebb is halad csatornäi, M a szär közepen hosszäban a bel, m a 
a level a szaron (bekabuzogäny, säs, bel külseje. 
käka, iszapsäs) vagy a level- hüvely 
tartja hozzä atöböl vagy a hagymäböl (tözegviolla) eredö leveleket. A käkänak meg 
a sasnak a felsö szärize szokott hosszüra megnyülni. 
A szär törekenysege is szembetünö (Naias marina, N. minor, Chara, Cerato- 
phyllum, a süllöhinär). A vizi ällat, melynek £rintesere a törzs könnyen szetdara- 
bolödik, a tüskevel (Naras marina, Chara), görbült szurös (Naras minor) vagy 
merev, durva leveleivel (Ceratophylium) tapadö darabot messzire elhurczolhatja. 
Az elhurczolt darab azutän kellö helyen, sarjadzäs ütjän a növenyt üjra kinöveszti, 
viragszäl (scapzs), mint a kolokäng, 
Alısmd-€, a parti utilapue, virägos 
 tehät ivartalan üton fajat szaporitja. 
A szar (Naias marina) meg a levelfog szurössäga (Naias minor, kolokan) a 
szäjjal sertö Allat ellen vedelem, a szethurczoläsra alkalmatos eszköz. 
A mentänak, Zplobium-nak €&s mäs parti fünek indäja (Ranumculus repens) 
vagy gyökerezö szara (Zrifolium repens) is van, s gyökeres darabjairöl szaporodik. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. szakasz. 2 
