16 A földbeli szär, taraczk. vizi szär. 
dogul, pl. a Seirpus Tabernaemontani meg a Sc. maritimus nevü käka vagy a beka- 
buzogäny, a näd, säs, surlöfü, a menta stb. A taraczk meg az inda között csak az 
a különbseg, hogy a taraczk a földben vagy a särban, az inda a vizben vagy a 
levegöben terjed, tehät leveles. 
A Scirpus maritimus taraczkja helyenkent gum6ö mödjara földagad s tartalek- 
täplälek gyülik össze benne, hogy ennek ärän a tavaszi kihajtäs megindulhasson. 
A bekabuzogänynak nemelyik rügye dagad meg erre a czelra (v. ö. 31. äbra A, C). 
A taraczk tulajdonkepen vekonyabb, sovänyabb, jobban szetägaz6 Es terjesz- 
kedö töke (rhizoma). Masszivabb, ägatlan vagy kevesbbe ägas, böseges täplälek- 
gyüjtö tökeje több vizi növenynek van (tünderrözsa, habrözsa, särga liliom, kälmos, 
gyekeny, virägos käka). A Stachys palustris-£ meg az elteresei€ gumöforma dara- 
bokra tagolödik s mindegyikböl egy-egy növeny lesz. A töke gumövä is törpül 
(Alsma Plantago, nyilfü) s a növenye Öszszel egesz eddig elpusztul, csak a gumö 
a megüjitö rügyevel telel ki. A vizi gumö tehät egeszen täplälekgyüjtöve alakul. 
Ez az, a mit az Alföldön böngyöle-nek vagy böndö-nek neveznek s lisztjevel az 
ösnep täplälkozott. A töke, valamint a taraczk is, a növenynek sok esztendei fön- 
maradäast &s tetemes elterjedest biztosit. 
A tö feneken, a be nem fagyott vizben s a fenek földjeben a töke meg a 
taraczk kitelel, azert a mely viznek földben gyökeredzö növenyei rendesen több- 
nyäreltiek. A melyebb vizbe be nem ereszkedö, tehät elfagyö vizi növeny inkäbb 
egynyäreltü, mint a Naias minor, a bekalencse, a sulyom, a Salvinia, Chara, de 
a sulyom egynyäreltüsegeben Schmidr ketelkedik.! 
Hagymaja es gumöja csak keves särbeli virägnak van, pl. a tözegviollänak, az 
Orchis palustris- &s O. morio-nak. 
3. A vizi fü szara. 
A vizi fü szära vekony, de arra eleg erös, hogy a viznek mersekelt mozgäsa 
ne ärthasson neki. Belsejeben legcsatornäk (läsd az 1. äbrät) vagy nagyobb heza- 
gok vannak, vagy meg a felsöbb ezikkjei föl is fuvödnak (süllöhinär). Ezert a sülya 
tetemesen csökkenven, a különben hajlekony gyenge szär a vizmelysegen keresztül 
fölmerülhet es függelyes helyzetben marad, a mi a szärazföldön, a levegöben lehe- 
tetlen volna. Ilyen szervezkedes, kivält a sulyom, a level nyelenek felfuvödäsa nel- 
kül (lasd a 2. äbrät) nem birna a kesöbb ränehezedö termes sülyät eltartani. — 
A szärnak sejthezagaiböl meg a legcsatornaiböl a szükseges levegö a környezö 
belsö sejtekbe is bejuthat. 
Az igazi vizi fü tehät ältaläban gyengebb-szervezetü, mint a szärazföldi; vizi 
fa Es cserje nincs, söt a viziek edenynyaläbja is gyenge-rostü, fasejtje nincs vagy 
csak csekely, söt az edenynyaläb ismetlödve nemcsak azert nem vastagszik, mert, 
mint javareszben egysziküeknek, zärt, azaz nem osztödö, vagyis meg nem Ujulö 
nyaläbjok van, hanem a szäruk nem a tartös vastagodäsra, ellenkezöleg a fiatalabb 
vegen folytonos megujuläsra, tülsö vegen pedig elhaläsra van rendelve. A ket- 
sziküek fünemü szäräban az edenynyaläb, illetöleg a faelevenje (cambium) szinten 
nem vastagit, tehät a viziek meg a szärazföldi finemek között megvan e tekintet- 
t Fl. Boem. III, 1794, 86. old. 
