A vizi syöker, földbeli szar. 15 
szabadgyökerli füvek különös figyelmet erdemelnek, a vizben szabadon lebegnek 
s magukat a földnek vonz6 erejetöl (geotropismus) függetleniteni birjäk. A Balaton- 
nak azonban többnyire a nädas partmelleken hüzödnak meg, a nyilt &s melyebb 
vizbe nem hatnak. Legtökeletlenebbjök a hazankban ismeretlen Wolfpa arrhıza L. 
(sub Lemna arrhiza, gyökertelen bekalencse), de a mi gyökeres bekalencseink is 
a virägzö növenyek legtökeletlenebbjei. 
A vizi növeny a szükseges täplälekot a vizböl ätszivärgäs ütjan veven föl, 
hatalmas gyökerzete nines. A minö van, csak a földbe kapaszkodik vele, vagy a 
vizi fü a taraczkjät, azaz földbeli indäjät (hinär) vagy a szära als6ö reszet erösiti 
(Chara, Naias) a földhöz s a szärnak kellö helyzetet biztosit a napfenyhez. A vizi 
gyöker a szär alsöbb csomöiböl eredö vekonyka, hosszü, ägatlan adventiv keplet. 
A balatoni ket hinär szäränak felsöbb csom6iböl ilyen gyök£erszäl nyäron ered. 
Az igazi lemerült vizi fünek soha sincs oly ägas-bogas gyökere, mint a szäraz- 
földinek, söt a gyökhaja is satnyäs vagy nincs. 
Annäl csodälatosabb azonban a me&g vizben gyökeredzö, de mär inkäbb a 
parti vegetatiöhoz szämitott erösebb &s rostosszärü s nagyobbreszt a levegöbe 
emelkedö fü, päzsit es mäs körö gazdag es sürli gyökerzete. 
A föld vonzö ereje ezekre a növenyekre a vizen ät, ügy lätszik, jobban hat, 
mint a földön keresztül. Következtetni lehet ezt a düs gyökerekböl, a mely e növe- 
nyeknek szokottabb, de szokatlan helyeröl is a vizben eredni szokott. Egy vizparti 
növeny gyökerzete mindig sürübb &s bujäbb-növesü, mint a szärazföldi testveree. 
Csak azt csodälom, hogy a Balaton melleken azzal nem taläalkoztam, a mivel a 
bekes- es biharmegyei Särreten. Itt az äradäsos idöben gyakran lehetett lätni fa- 
tusköt, a melyröl a hosszü feherlö adventiv gyökerzet ügy csüngött, mint a hosszü 
ösz hajzat az aggastyän fejeröl. Az elö füzfäk dereka Gyomän, a Körös partjän, 
1879. ev nyarän mintha feher gyapjüval lett volna boritva attöl az adventiv gyö- 
kerek sokasägätöl, a mely a megelözö s egesz a füzfäak koronäjäig erö ärvizben a 
fa derekäböl nött ki. De a Balaton szeleböl kiszedett näd, menta, fodorsäs, farkas- 
nyilfü, Szum latifolum, Lycopus, Phellandrium, Stachys palustris, Scutellaria gale- 
rıculata, Ranunculus lingua, Eptlobium stb. is ilyen nagy es sürü gyökerbojtot visel, 
a Salvinid-nak meg a süllöhinärnak pedig a levele gyökerzet mödjära hasadozik szet. 
E parti füveknek szivös, düs gyökerzeten kivül tartös rostjuk (edenynyaläbjok) 
is nevezetes, ez tözegkepzödes anyaga. 
2. A földbeli szar, taraczk. 
A közönseges szemlelö könnyen gondolhatnä, hogy a hinärnak egesz 2:5 meter 
hosszü szära csakis a vizben lebeg, talän gyökere sincs. Valösäggal a hinär a tö 
feneken gyökeresedik s itt a földben meg csaknem akkora hosszü szära terjesz- 
kedik szet, a minö a fenekröl a viz szinere fölnövekedik. A hinärnak a fenek föld- 
jeben szetterjedö földbeli szara Zaraczk (stolo subterraneus) nevet visel. Ez a taraczk 
a vizi füvet a talajban jöl megerösiti s több bütyökjeböl a viz szineig Erö szarat 
bocsät. A taraczk biologiailag a vizi növenynek nemcsak hatalmas lekapcsolöja a 
fenekhez, de szaporitöja, illetöleg megüjitöja is, mert oldalhajtäsaiböl a taraczk 
minden iränyban szetterjeszkedik s az anyataraczk elvesztevel minden oldalhajtäs 
önällösägra jut, külön növeny lesz. A vizi füvek közül sok ilyen taraczkkal bol- 
