14 A vizi növenyzet szervezkedese es alkalmazkodasa. 
az a nagy vältozatossäg, mint a szärazföldi, kivältkepen ketsziktiek között. Annak 
a szervezkedesnek, melylyel a napszeretö (heliophilus) növeny a magasba emelkedik 
(komlö, kaszanyüg), vagy a melylyel a kemeny talajjal, mäs körülmenynyel, az 
allattal vagy növenytärsaval szemben eletküzdelmet vegzi s a termekenyitest &s 
magerlelest biztositja, mindennek a sok biologiai aprölekossägnak annyi sokfele- 
sege a vizi füvön nincs, a mennyi a szärazföldi növenyen ma mär csaknem a veg- 
telensegig vältozik. 
A vizben nincs annyi okozöja a növenytest szettagolödzäsänak, mint a mennyi 
kellek es ok ezt a szärazföldön elösegiti. A vizi fü tehät ugyanolyan vagy hasonlöbb 
marad egymäshoz, a mint a vizbeli egynemübb körülmeny megszabja. Ezert a vizi 
fü csalädjainak, genuszainak Es fajainak a szama sem tetemes, több csalädnak keves 
vagy csak egy neme (genus) van, több genus fajaszakadt (monotypicum, Hydrılla, 
Vallisneria, Stratiotes, Butomus, Scheuchzeria, Elisma). Legtöbbtagü a Potamoge- 
ton, mintegy 60 faj az egesz földön. A vizi fü szäma a szärazföldihez kepest hason- 
lithatatlanul kevesebb. A vizi növeny Elete egesz esztendön ät egyenletesebb, mint 
a szärazföldie; elfagyäsnak, nyari kiaszäsnak nincs alävetve. Nevezetes elönye toväbbä 
bizonyos szivössäg s a szaporodasnak könnyü mödja. Az elszakadt vagy letepett 
növenytag a vizben nem olyan hamar pusztul el, mint a szärazon, hanem elet- 
müködeset folytatja, iparkodik Uüjra megnöni, s ennek a vizben valöban meg is van 
a lehetösege. A ket hinärnak a Balatonban ez biztosit nagy gyözedelmet. A lesza- 
kadt darab ätszivärgässal tovabb täaplalkozik, magänak a szükseges elelmet ätsaja- 
titja, a hajö es mäs sokfele szethordja s alkalmas helyen, pl. a kikötö kövei közt, 
meggyökeresedik. 
A vizi fünek nem nagyfokü tagoltsägät &s egyszerü eletmödjät tudomänyos 
szempontböl ismernünk kell. Ezt az egyszerüseget a filogenezis szempontjaböl meg 
többre kell becsülnünk. 
Minö volt az elsö fanerogäm vizi növenyzet, nem ismerjük, -de ezutän mär 
nem is fogjuk földeriteni. Bizonyos, hogy egyszerü volt, tehät a mai egyszerlseg 
meg Ösi ällapotra vall. A viz Öösi virägzöi mindenesetre tökeletlenebbek voltak a 
mainäl, de aligha sokkal tökeletlenebb a bekalencsenel. A mai vizi vegetatio tehät 
regi idöbeli maradek, s egy resze az eredeti kezdetleges ällapottöl nem haladott 
messzire, tehät a keletkezes kezdetenek meg eleg vilägos visszarükrözöje. 
De &letben maradt a vizi növenyzet tökeletessegenek a koronäja, a Victoria 
regia, a melegebb vizek& a hövizi tünderrözsa. 
Tekintsük ezutän a szervezkedest a növeny tagjai szerint. 
1. A vizi syöker. 
Az igazi vizi növenynek legegyszerübb szerve a gyöker, söt a vizi növenyek 
szamäahoz kepest a vizi gyökertelen fü is elegendö a Balaton környeken. Ilyen a 
Ceratophyllum, Salvinia, Utricularia, mäsutt az Aldrovanda, Hottonia is. Minthogy 
pedig nemelyik gyökertelen a Balaton szelen is böven es bujän nö, következtethet- 
jük belöle, hogy a gyöker a vizi megelhetesre nem mindig okvetetlenül szükseges. 
Vizi gyökere van a bekatutajnak, a bekalencsenek, fölmerülese utän a kolo- 
kännak, de ez a viz fenekehez, a viz partjähoz vagy kövehez nem rögzödik, hanem 
rendes gyökerszerep teljesitese nelkül a vizben csüng. Ezek a gyökertelen vagy 
