A vizi fü eletenek teranyaga. I 
sütkerezö levele. Az ilyen vizi fü se sok (Salvinia, bekatutaj). Vagy vegre a vizi 
fü a vizfenekhez vagy mäs alapzathoz erösiti magät, s a vizen ät felsö leveleivel 
meg a virägjäval a levegöbe merül ki (balatoni hinär). Az ilyen vizi fü a legtöbb, 
E szerint van: 
1. egyterbeli vizi fü (planta umimedia seu hydrobia), a mely csak vizben El, 
mint a Ceratophyllum, Aldrovanda, a kryptogam Riecia fluitans, gyökertelenül, 
magät se a földhöz vagy sziklähoz nem erösiti, se a levegöbe nem merül ki; 
2. ketterbeli visi fü (planta bimedia seu geohyarobia), a mely a viz feneken 
gyökeresedik vagy taraczkol, a vizben el, de onnan termeszetszerü eletmüködesre 
tartösabban ki nem merül (Pilularia, Isoetes, Naxas, Chara, Montia rivularıs, atok- 
hinär, Zannichellia, Ruppia, a käka €s szitty6 vizi alakja, kivältkepen meddön); 
3, vieileei fü (planta hybraörobia), melynek vizi gyökere vagy gyökertelen 
szära a fenekhez, ältaläban sehova nem erösödik oda, a törzs teteje azonban a 
virägokkal a levegöbe emelkedik, mint a bekatutaj, särga hinärviräg, Hottonza, 
bekalencse, kolokän (Salvinia, Riecia natans a kryptogamäk közül). Ezeket hemı- 
plankton-nak,' azaz vizben-legben lebegöknek is mondjak; 
4. haromterbeli fü (planta trimedia sive geohydrakrobia), a mely a viz feneken 
gyökeredzik, a vizen keresztül ätnöve a levegöbe emelkedik, mint a hinär, a vizi 
boglärka, Hippuris, Elatine, Callitriche, Marsilea,: tünderrözsa, habrözsa, Victoria 
regia, a sulyom regi termeshejäval lehorgonyozva, a Vallisneria csak a virägjäval 
kimerülve; 
5. sarbeh fü (planta limicola seu limnobia), mely a vizes särban gyökerese- 
dik, a törzs nagyobb resze a levegöben fejlödik. Ilyen sok ernyös es feszkes fü, 
a näd, käka, gyekeny. Ide sorolhatjuk a vizi fäkat (köris, füz, nyärfa, Egerfa, 
känyafa, kutyafa stb.) is, melyeknek magasabb törzseben kemenyebb szervezke- 
des van. 
A vizi növenyzet szervezkedese &s alkalmazkodasa. 
A növeny vältozekonysäga, szervezkedese &s alkalmazkodäsa a vizben is 
szembetünd es tanulsägos. — Mäs szerve, mint a szärazföldinek, a vizi növenynek 
sincs, de ugyanaz a vizi eletmöd szerint mäskep alakul €s müködik. 
A vizi virägzö fü sokkal egyszerübb, mint a szärazföldi. A bekalencse ritka 
virägzäsän es gyümölcsözesen kivül egyszerü telep, tehät nincs szäras-leveles szer- 
vezete. Mäs vizi fünek nincs annyi eletmüszere, mint a szärazföldinek: nincs gyö- 
kere, kacskaringöja, szirma (Ceratophyllum), a virägjäban nincs annyi biologiai ren- 
dezkedes, mint a szärazi növenyeben. Bizonyos £letjelensege azonban elenkebb &s 
meglepöbb (Vallisneria, 5. äbra). 
A vizi gyökerzet, ha van, gyenge, az &letczelja is mäs, csak fogödzkodik vele 
a földben Nem eröteljes a szär sem, hajlekony €es nyülekony, az edenynyalabja 
egyszerüi, nem vastagodik, kemeny merevszärü cserjes vagy fässzärt növeny melyebb 
vizeinkben nincs. Az egysziktiek alapterve szerint a szär ägatlan, de bujabb vizi fü 
böven el is ägazik. A level ägassägät, illetöleg füzöttseget tekintve, koränt sincs 
1 Scuimper: Pflanzengeographie auf physiologischer Grundlage, 1898. 864., 850. old. 
2 A szives olvas6 ät fogja lätni, hogy itt, biologiai tekintetben a gyöker morfologiai különb- 
segeit nem szükseges tekintetbe vennünk. 
