12 A vizi es mocsäri növenyzet ättekintese. 
c) Különszirmüak (Choripetalae): 
Umbelliferae: Cicuta, Berula, Sium, Helosciadium, Oenanthe, Cnidium, Conio- 
selinum, Angelica, Thysselinum, Chaerophyllum cieutarium, Selinum carvifolium, tehät 
elegendö-szämü. 
Sarifragaceae: Parnassia, Saxifraga heucherifolia. 
Ranunculaceae: Clematis integrifolia, Thalictrum flavum, Th. lucidum, a Ranun- 
culus-nak Batrachium algenusza mind, X. lingua, R. fammulus, R. polyphyllus, R. 
lateriflorus, R. repens, R. sceleratus, R. acer, R. Steveni, Caltha, Myosurus. 
Cruciferae keves: Cardamine parviflora, C. pratensis, C. Hayneana, C. amara, 
Nasturtium officinale, Barbarea, a torma, a känyafü. 
Nymphaeaceae, mind, tündeErrözsa, habrözsa; (Vzetoria regia). 
Droseraceae, mind, Aldrovanda. 
Violaceae: Viola pubinervis, V. stagnina, V pumila. 
Portulacaceae: Montia rivularıs. 
Alsinaceae: Buda Adans. (Spargularia Pexrs.), Sagina procumbens, 5. nodosa, 
több Szellaria, Malachtum. 
Silenaceae: Dianthus superbus, Cucubalus, Lychnis flos cucult. 
Hypericaceae: Hypericum tetrapterum. 
Flatinaceae, keves, de mind. 
Fäs, Tamariscaceae: Myricaria Germanica. 
Polygalaceae: Polygala amarella, P. comosa. 
Fäas, Rhammnaceae.: kutyafa. 
Euphorbiaceae: Euphorbia palustris, E. lucida. 
Geramiaceae: Geranium palustre, G. pratense. 
Linaeeae: Linum perenne, L. catharticum. 
Onagraceae : Isnardia, sok Epilobium. 
Halorrhagidaceae: Hippuris, Myrtophyllum. 
Trapaceae.: sulyom. 
Lythraceae : Peplis, Lythrum. 
‚.) Pomaceae: Crataegus nigra. 
Fäs ZUEW DE 
Rosaceae: Rubus caesius ; 
>» fünemü a (omarum, Potentilla anserina, P. veptans, P. erecta, 
P. supina, Sanguisorba offieinalis, Geum rivale, Ulmarıa ulmaria, U. glauca. 
Papilionaceae: Trifohum fragiferum, Tr. hybridum, Tr. repens, Tr. angulatum, 
Tr. spadiceum, Tr. procumbens, Lotus corniculatus, L. uliginosus, Tetragonolobus, 
Glyeyrrmisa echinata, Galega, Vicia picta, V. serratifoha, Lathyrus pratensis, L, 
palustris, Mellotus paluster, M. macrorrhisus, M. dentatus. 
A vizi fü eletenek teranyaga (medium hydrophyti). 
A vizi növeny vagy teljesen vizbeli eletmödot folytat, se a földhöz nem erö- 
södik, se termeszetszerüen a levegöbe nem emelkedik (Ceratophyllum, Aldrovanda, 
az algäk nagy resze), tehät a virägzö füvek közt a plankton-nak felel meg. Ilyen 
pelda a virägzö növenyek közt keves van. Vagya vizi fü levelenek a felszine meg 
a virägja a levegöbe jut s ekkor ket teranyagban (közeg) El, a vizhez mäskep alkal- 
mazkodik, mint a levegöhöz, s a vizi levele egeszen mäs szervezetü, mint a legbeli 
