BEVEZETES. 
IDÖN a mult evtized közepe täjän a balatoni hinär ellen a hir- 
lapokban a veszharang megkondult, mind a videk nepet, mind 
a tudomänyos ferfiit aggodalom vagy ketelkedes töltötte el, 
vajjon a kedvelt Balaton vizet csakugyan nem fenyegeti-e komolyabb 
veszedelem. Noha a Termeszettudomänyi Közlöny 1889. evf. 572—573. 
oldalän rövid, de megnyugtatö hirt közöltem; a Magyar Földrajzi Taärsasag 
Balaton-bizottsäga 1891-ben a Balaton-tö &s videkenek tudomänyos kuta- 
täsät czelba veven, a M. Tud. Akademia a kegyes tämogatäs fejeben 
hatärozottan kivänta töle, hogy a hinär kerdese megoldassek. A Balaton- 
bizottsäg ezt a biologiai tanulmänyt räm bizni kegyeskedett s az 1891. 
ev nyarän vegzett kutatäsnak kimeritö €s a veszedelem ellen megnyug- 
tatö eredmenye a Földrajzi Közlemenyeknek 1891. deczemberi füzeteben 
magyarul (454-491. old.) €s franczia nyelven lätott vilagot (Abrege 
1891. 52—63. old.). 
A hinärkerdes ezutän a Balatonmellek flörajänak kutatäsät vonfa 
maga utän. 
A Balaton-bizottsäg a t6 egyeb tanulmänyät is megkezdven, a ren- 
delkezesere allö nem nagy Öösszeget a mäsiränybeli több kutatäs annyira 
leapasztotta, hogy 1892-ben a botanikai kutatäs szünetelni kenyszerült. 
Azonban az 1893. esztendöben, ismet a M. T. Akade&mia kegyes sege- 
delmevel, a florisztikai kutatäs ujra megindult s 1894., 1896. €s 1897. 
evben kiegeszitödött es a hinär tanulmänyozäsäval együtt befejezödött. 
A partmellek edenyes növenyzeten &s növenygeograhäjan kivül a 
Balaton-bizottsäg a t6, valamint a bel& ömlö sedek nem virägz6 sejtes 
kryptogam növenyzetere is figyelemmel volt, s erröl ISTVÄNFFI GYULA 
a megelözö szakaszban szämolt be. 
Az edenyes kryptogdm &s Janerogdm növenyzet kutatäsa közben 
a különben mär meglehetösen megoldott hinärkerdes toväbb figyelmen 
kivül nem maradhatott, söt az eletmödjät, szaporodäsät &s elterjedeset 
