“ . „ “. ’ .. , )% 
A mocsäri növenyszövetkezet egymasıa következese. 123 
Keleti-eredetü a Salır Babylonica €s S. blanda. 
Delibb-jellemü fa a Betula pubescens var. subbiserrata, Salix palustris €s 
S. purpurea. 
Siöfoknak kötöttebb-talajü ligetjeben erdei fenyö, nyärfa es mocsärtölgy nö. 
A Si6 nyugoti partjan van a legnagyobb &s legregibb nyärfaliget. Fonyödnäl, Lel- 
len &s különösen B.-Földvärnäl a feketekergü fenyö (Pinus nigra Arn.) a vizmelleki 
homokon gyönyörüen diszlik. 
Vegre a parton, kivält a parkozott helyen, sokfele kerti fa: aranyzäpor, közön- 
seges &s piros koronafa (Kobimia pseudoacacia, R. hispida), feher härsfa, orgonafa, 
Badacsony alatt a Hableäny-vend&glö kis parkjäban a Syringa Fosikaea is, jegenye 
nyärfa, bälvänyfa, körislevelü juharfa, Keszthely &s Gyenes közt fekete diöfa, kert- 
tesben a krisztusakäcz (Gledischia triacanthos) gyakori, a füredi parton pedig meg 
mäs exotikus fa is diszlik, de e kenyszeritett disz meltatäsaval a Balatonmellek 
termeszetszerliseget tüllepni nem akartuk. A keszthelyi gazdasägi iskola telkenek 
keriteseben a narancseper (/oxylon vagy Maclura aurantiaca) hasznos. 
XV. FEJEZET, 
A MOCSARI NÖVENYSZÖVETKEZET EGYMASRA KÖVETKEZESE. 
A Balaton partszelönek nagy resze, a növenyzetet tekintve, aränylag meg eleg 
fiatal, a viz a deli partröl es völgyekböl meg nem nagyon reges-regen vonult el, s 
rajta a befüvesedesnek rendes sorozata, minden foka mindenütt meg letre nem 
jöhetett, ma pedig, a keskeny partszegelyen, a kultüra nem engedi az Öösi zavar- 
talan es korlättalan toväbbfejlödest. A bakonyi part szelenek csendes vize szinen 
puha-szerkezetlü növeny pihen, rostja (edenynyaläb) vekonyka, a növeny parenchy- 
mäjäaban csaknem elvesz, s meg ha nemelyiknek a levele kitelelne is (habrözsa), 
a nagyobb resz Öszkor nyom nelkül elpusztul &s igy pusztult el a Balaton sejtes 
növenyeinek nagy resze, szämtalan ezreden keresztül. Ez a partı növenyzetnek elsö 
szövelkezete (formatio malacophytorum). 
A parti puha, nem rostos növenyekböl tehät tözeg nem lesz, gyengesegök 
es könnyen rothadäsuk következteben ritkän kövesedhettek vagy mäsolödhattak le 
a földretegben, ügy, hogy az elsö szövetkezetnek öskori növenyei jöreszt nyom 
nelkül tünhettek el a föld szineröl. Ezert van a systematikai folytonossäguk &s 
rokonsäguk &lesen megszakadva. A puha fü legfeljebb pusztuläsaval a part saräban 
hozzäjärul, hogy a fenek mäs mocsäri fü megtelepedesere €es tovabbi megelhete- 
sere alkalmasabban elökeszüljön. 
A füvesedesnek toväbbi folyamatära nezve a bakonyi meg a deli part elter6. 
Abböl itelve, a mit lätunk, a bakonyi parton a gyenge füvekre mindjärt a kemenyebb 
näd következik, söt a megtelepedö näd ad nekik ezutän vedelmet. A nddas a 
parti növenyzetnek kor szerint masodik szövelkezete. A deli kemeny part befüve- 
sedese rostos (prosenchyma-szövetü) egyszikü, apröbb csätefele füvekkel kezdödik, 
mostani megtelepedesöket a parton — szemünk lättära — sem a tünderrözsa- 
alakzat tagjai, sem a näd meg nem elözik. A deli part nemely helyen, pl. Puszta- 
Szantöd meg a parti homokturzas között, az ott maradt vizben a nädas eppen 
ügy viseli magät, mint a bakonyi part vizeben. 
