124 A mocsäri növenyszövetkezet egymasra következese. 
A mint a Balaton vize regi idök öta &szrevehetetlen lassüsäggal apad s a 
feneke töltödik, a näd a sokesztendei ilyen vizapadäs utän lassankent beljebb hat 
a vizbe, a nädas part külseje hasonlö lassüusäggal szärad, ügy, hogy vegre ez a 
föld a nädnak teljesen alkalmatlan, de a j6 rostos &s nehezen rothadö vagy pusz- 
tulö sds-nak, csatefelek-nek (Sauergras), päzsit (Agrostis alba) stb. €s mäs mocsäri 
kör6 tenyeszesere alkalmasabb lesz, azert ezek a näd-elökeszitette Es elhagyta 
földön, mint sorrendben karmadik szövetkezet (vegetatiölepeli, e magas päzsit nyom- 
dokät követik. Minthogy a bakonyi part sok helyen a viztöl kezdve J6 meredeken 
emelkedik föl, ez a säsos &s csätes ret nem szeles; nagyterjedelmü zsombekja 
nincs, de Keszthely, Szigliget, mäsutt Boglär, Töt-Sz.-Päl £s Vindornyalak körül 
meg lätni. A tapolczai medenezeben bizonynyal nagyszerü volt, de elpusztult. Mäs 
säsfaj elszörva követi a partnak ezt az övet, a Carex distans a legközönsegesebb, 
a C. pseudocyperus a videken a legfeltünöbb. A deli part füvesedese most e har- 
madik szövetkezettel kezdödik. Ez a sorrend nehol az &geressel egyesül, pl. Vas- 
väron a Szent-Kut alatt. Itt a vegetatiö häromretü: a zsombek fölött a nad, fölötte 
az eeerfaliget emelkedik. Ilyen härmas szövetkezest a Balaton melleken nem lät- 
tam; de a termeszetes kapcsolat peldäjäul fölemlitettem. 
Az alvideki tözeget leginkäbb a näd levele, taraczkja es mäs hulladeka, a säs, 
csäte es mäs päzsitfele (I. es III. szövetkezet) romlatlanabb reszei alkotjak s a bog- 
läri gyapjas lözeg-ben a növenydarab j6 nagy, szetfoszlik &s könnyen felismerhetö. 
A tözeg különben nem mindenütt egyenlö j6, sokhelyt földes. 
A mocsäri növenykeplet negyedike szorosan nem välik el a harmadiktöl, de 
annyira megis elterö, hogy a nädastöl kintebbre esik, s a säsnak jelentekeny reszet 
mäs elenkebb-szinü, inkäbb meszesföldi viragok szoritottäk ki, vagy a földbe te- 
metett tetemök fölött virultak föl. Ez a Zögeges ret (pratum turfosum) vagy reti ldp. 
Mostani vegetatiöja valöban a mult hamva fölött virit, s ha e reten jäarunk, a 
regi vegetatiönak jobb vagy hasznavehetetlenebb tözegje süpped vagy reng alat- 
tunk. Ilyen a tapolczai es szigligeti läpteknd, Kethely retje, a hol most tözeget 
äsnak, kisebb darabot itt-ott a bakonyi part nädasän kivül is lelünk. 
A tözeges retre következö ötödik keplet a süppedekes vagy semlyekes ret 
(Moorwiese), azaz meglehetös nedves, vizenyös füszövetkezet päzsittal Es tarka viräg- 
szönyeggel, de ez mär el nem tözegesedik. Keletkezese az, hogy a feligmeddig 
vizenyös talajt ezek a kevesbb& tözegesedö növenyek, megelöz6 tözegesedö csätek 
nelkül, foglalhattäk el, vagy az elpusztulö tözeges r&t romjan üthettek tanyät. Ekkor 
a tözeges fenek melysegbeli fürässal bebizonyithatö. A hevvizi, keszthelyi, feneki 
&s badacsony-tomaji retek egy resze ide tartozik. A süppedös rettöl a szarazfoldı 
tarka rethez csak egy lepes van. A keskeny nedves part, a völgytelen hegyseg, a 
szöllötermeles stb. az ilyen ret alakuläsänak erös gätat vet, a bakonyi oldalon 
kaszälöret leginkäbb csak a parton van. 
Az deeres meg a füzes, melynek inkäbb több faja mint a tärsak szövetkezete 
van a Balaton melleken, a näddal meg a zsombekkal valö szövetkezeseröl itelve, 
a harmadik szövetkezet utän keletkezett a vizes-säsos helyen, mig ugyanabban az 
idöben, a jobban szikkadt csätes helyen, a negyedik szövetkezet gyözedelmes- 
kedhetett, 
Az eszaki part, mint ezekböl lätjuk, a befüvesedesnek több fokän ment 
keresztül, miit a deli. De ha a deli parton a szaraz homokgät utän kintebb 
