A mocsäsi növenyszövetkezet egymäsra következese. 125 
megyünk, Kethelynel &s Töt-Szent-Pälnäl a befüvesedes epp annyi fokon ment 
keresztül, mint a Bakony töveben. 
A regi elmocsarasodott helyekröl, valamint több növenyformatiöjaröl itelve, 
a Balatonnak delnyugati resze, kivält mint läpos videk, ügy lätszik, elöbb megvolt, 
mint egyebütt a kemeny partvideknek eleinte kisebb töreszei, melyekböl kesöbb 
a Balaton alakult. 
A mely füvegyüleket ma a parthoz közel, a lazabb vagy nedves helyen lätunk, 
csaknem ugyanez a fü volt itt, a megelözö kis töcsak körül az elsö települö, a 
közelebb videkröl ide tolakodva &s összeseregelve az eredeti östömedenezeben. 
E füvek es körök bärmely leapadt helyen vagy vizparton ma is böseggel gyara- 
podnak &s hasonlö mödon keverednek. 
A mocsäri kepzödmenyekröl vegre meg a következöket kell megemliteni. 
A balatonmelleki. valamint ältaläban a hazai mocsarak, mocsäri füvek Es for- 
matiok az utöbbi evtizedek alatt sokat pusztultak, a regibb Es mai ällapot között 
nagy lett a különbseg s a vältozäas meglehetös rohamosan törtent, a kultura az 
ätalakuläst hamar vegrehajtja, eszközeivel a sorrendet is könnyen ätugrasztja. 
A Balatonnak kivält a melleken törtent sok pusztulas &s nagy vältozäs. POKORNY! 
Zala- &s Somogyvärmegyek tözeget, noha nem mindet, kielegitöen ismerteti, de 
mär 1859 nyarän.a sümegi nagy tözeglapaly helyen termekeny szäntöföldet lätott. 
A ki pedig most, Pokorny utän kutatnä e ket värmegye läpos es tözeges videket, 
sokat nem lelne mär abböl, a mit Pokorny meg lathatott. Talän csak Hevviz kör- 
nyeke bäntatlanabb, kivält azert, mert a fürdöjet nagyobb csapolässal tönkre tehetnek. 
Poxorny Puszta-Lebuj tölgyese mögött &s Fenek alatt zsombekost, Balaton- 
Hidveg meg a Kis-Balaton közt lapretet, eltemetett vagy meg virulö zngoldpot, 
P.-Käpolnänäl pedig egererdöt emlit. Zsombek” az ällandöbb vizben, kivält a näd 
ärnyekäban, mint mäsodreteg ma is zöldell, de vajjon az ingöläp keletkezese, 
valamint a valösäga meg van-e meg, a nyomäba nem juthattam. 
A deli partnak nevezetessege vegre helyenkent a kurtafüvü mezeje. 
Bogläron Csehi fele, tözeges földön nagy darab szep päzsitgyep van egynemü 
zöld szälakböl. Virägzäs elött nehezen tudtam meg, hogy a /riglochin palustre 
alkotja, mert legeltetik, nehezen virägzik, azert, mint mäsutt ismeretlen egynemü 
sereglet egesz szokatlan külsejü. Közüle nehäny magasabb körö, mint a läpszövö, 
a Holoschoenus emelkedik, mäsutt a Carex pseudocyperus sas közte feltünöbb. Itt- 
ott, mint apr6 fü, a Carex Oederi es Cyperus flavescens keveredik közeje. A deli 
part mäs alacsony helyen, pl. Boglär, Siöfok mellett, a tözegesäte is sereges, 
barna gyeppe zärködzik. Tärsa az Agmsetum ramosıssimum, de mäs aprösäg is 
vegyül köze, mint a Scirpus Michelianus, Cyperus fuscus, C. flavescens, Carex 
Oederi, C. lepidocarpa, C. Davalliana, C. panicea, Plantago maritima, Gnaphalıum 
uliginosum, Pulicaria pulicaria, melyek többnyire iszapos helyen is megtelepednek, 
az elenkebb-szinüek közül a s6kedvelö földepe vagy ezerjöfü (Centaurium uligi- 
nosum), a Samolus, Leontodon hispidus, L. autumnalıs, Podospermum laciniatum, 
Hypochaeris radıcata, Linum catharticum, Aster Pannomicus stb., mäsutt ismet a 
tözegcsätet a Lepidium ruderale serege vältja fel. 
i Mathem. es Termeszettud. Közlem. II. köt. 1862, 117—21 old, 
2 Termeszettudom. Közl. 1885, 
