126 A nadas vagy bozöt. 
XVI. FEJEZET. 
A NADAS (ARUNDINETUM) VAGY BOZOT. 
A nädas Ösregi, eredeti egynemüsege &s tömentelensege a vizes pusztänak &€s 
alvideknek; egyike ma mär azon keves növenyformatiönak, a mely eredetiseget ösi 
idöktöl fogva magänak meg tudta Örizni. Ezenkivül vegtelen egyformasägäval £s 
sajätsägos viselkedesevel jellemzö formatiöja a videknek. A näd, melynek a harmad- 
korböl több palaeontologiai faja ismeretes, a kisebb vizben tärsas ösi Eletmödjät 
legtovabb folytathatta &s folytatja ma is, es Eppen a nagy-szamü sereges együtt- 
növdse, valamint magas termete biztositott neki mäs mocsäri alacsonyabb füvel 
szemben hathatös ellenälläst es vivott ki velök magänak rengeteg területen nem 
nehez gyözedelmet. Mäs fü a nad környeken az ällati bäntalomtöl is jobban szen- 
vedett. 
A näd (Üsernya Phragmites) mint regi egyszikti mocsäri päzsitkör6, a Balaton 
partszegelyenek is közönseges növenye. Sürüsege (bozötja), a nadas, itt is csak 
olyan, mint mäs videken; de a földrajzi megjelenese sajätsagos €s tanulsägos. 
A Balaton eszaki es deli partja különbözö fizikai minösegenek, különbözö kor- 
szakbeli alakuläsänak, valamint a ket part különbözö vegetatiöjänak is nevezetes 
mutatöja. A balatoni nädas a Bakony ärnyekäban nö, csakis azon a parton van, 
a mely a szel ärnyekäba esik. Ilyen az egesz €szaki: veszprem- es zalamegvei 
part, hasonlökepen a kenesei part alja meg a tihanyi felsziget nyugati oldala alatt 
levö vizpart is.! A keszthelyi fürdötöl valamivel nyugatra szamitva, a bakonyi parton 
eg6sz a kenesei hajökikötöig keves megszakadässal nädsürüseg övezi a viz partjaät 
s az iszapos talajban a nädason keresztül a vizig gäzolni alig lehet. A tö nyugati 
es deli partjän, mely a szelnek nez szembe, tovabba Tihany deli es keleti mere- 
dekje alatt nincsen näd, mint sürü bozöt, csak összefüggestelen kis nädszigetkek 
(Diös-Vony6ö, Tihany keleti partjän), avagy partmelleki csenevesz ritka nädas (Lel- 
len). Udvari es Akali, toväbbä Revfülöp Es Szepezd közi, mert a part szikläs, kisebb- 
nagyobb vizszelen megszakad a nädas folytonossäga. Tehät mintegy a keszthelyi vasüt 
ällomäsa täjekätöl kezdve Fenck fele s toväabb a somogyi &s siöfoki parton, egeszen 
Keneseig a part nyilt, a viznek hullämzö tükret näd az utazö elöl nem zärja el. 
Erre, a mint mondjäk, a nädat a szel tarolja le (läsd 51. old.) 
Azonban nädas itt-ott a Balatonnak deli melleken is van, ha mindenütt ege- 
szen a vizig nem terjeszkedik is, pl. Fenek alatt a Zala torkolatäban, a Kis-Balaton 
körül, Nädas a deli parthoz közel esö Nagy-Berek (Fonyöd); nädas az allö-vizek 
környeke Bogläron, a Söstöe Siöfok hatäräban, nädas van Fonyöd, Lepseny körül, 
lätunk nädat a Siö-csatorna szelen meg a Siö-bozötban Kilitinel. A somogyi part 
rötjen alacsonyabb näd a ret füve köze keveredik, de a kasza fölcseperedni nem 
engedi. A somogyi parton a näd helyett mär jobb kaszälö ret van. Badacsony- 
Tomaj partjän es egyebütt a nädat a jöszäg legeli le, melyet inni a partra hajta- 
nak. Nehol sajka-utnak vagy mäs czelra kivägjak. Szäntödon, a benczesek major- 
säga meg az ällomäs között a deli vasüt töltese nädast szelt keresztül, itt mint a 
ı Löczy L, Földrajzi Közl. 1894. 142 |. 
2 ScHimpEr: Palaeontol. veget. II. 393—98. old, 
