A nädas vagy bozöt. 127 
velencezei töban andd zsombek-jät, azaz külön kevekepen valö növekedeset is szem- 
lelhetjük. Itt a nädas a templom felöl hegyi oltalomban reszesül, de a Balaton viz- 
tükretöl csaknem meztelen, itt-ott Onosma arenarium €s mäs gaz benötte homok- 
mezö välasztja el (läsd 65. old.) 
En a nädas &s nädatlan partot nemcesak a mai &szaki szel hatalmänak &s az 
eszaki mederszel särosiszapos, valamint a nyugoti meg a deli fenek homokos, söt 
köves es ältaläban kemeny talajanak tulajdonitom, a melylyel a hinär elterjedese 
meglehetösen összefügg; hanem ezen a nevezetes termeszetszerü okon kivül a part 
nädas vagy nädatlan voltät a regikoru befüvesedeseben is lätom. Lehet, hogy a 
somogyi völgyekben &s sikon, valamint a Si6ö menten is több näd volt mint ma, 
de a kultura, a földet mäskep ertekesitven, regen elpusztitotta, az Ujabb fölcsöpö- 
rödeset pedig gätolja. Hiszen a balatonmelleki nep szerint könnyü a nädat kiirtani: 
ha vizszintben lekaszäljäk nyäron, bizton elpusztul, legmelyebb-vizü termöhelyen is. 
A nädon kivül a parton alig van elmocsarasodäs valahol. A nadas egyforma 
es kevesfele növenyzeten kivül ma az egesz partszegelyen mäsfele mocsäri növeny- 
formatio nincs. Az a kaszälö ret, a mely a nädas meg a szäraz part tetemesebb 
emelkedese vagy talan öpen a szöllök alja között, pl. a Badacsony töveben van, 
a nedves friss földön növenygeografiai jellem nelkül valö füvegyülek, a mely vizenyös 
földön akärhol könnyen terem s alig tudunk közüle egy-ket csak valamivel erte- 
kesebb növenyt emlekül a herbarium reszere kivälasztani. 
A hol nädas van, sürün nö együtt, tömerdek szäma csaknem egymaga ural- 
kodik, mäs füvet nagyon felreszorit, csak alärendelt vegetatiöja van. A viz szelet 
egeszen tele növen, a vizes partszelt is teljesen elzärja Es eltakarja, legalkalma- 
sabban sajkäröl lehet vizsgälni. A näd a szelärnyeki vizszelen rendesen 1'40—1'80 
meternyi vizmelysegig terjed. A szäraz oldal felöl gyakran szövetkezik vele a 
fodorsäs (Glyceria aquatica L.), a viz felöl ritka a gyekeny meg a käka (52. old.), 
a nädas vizeben pedig vizi növenyek (dl old.) huzödnak meg €s elveznek külön 
arnyekot Es kellö vedelmet. A näd karcsü derekära nehol a nagyobbik folyöka 
csavargödzik s nagy feher virägtölcserjet a nagyobb vilägossäagra igy emeli ki a 
homälyosabb sürüsegböl. A nädas szelen, vagy a hol a folytonossäga megszakad, 
a sökedvelö Scirpus maritimus käaka gyakori. 
A nädtö tartös szivössägänak tanusäga, hogy Aräcs magassägäban, a vetes közt 
alacsony näd most is nö, söt alacsonyabb nädat szäraz lejtökön, üt es szakadäs 
menten is lätni. Ez az, a melyet a budai szöllök közül KırazeL Arundo aggerum- 
nak (partlejtö nädja) nevezett (Adairamenta 3. old.). 
A nädas környekenek füvei jö6 magasak; a vizi muhar vagy kaszirva, a fodor- 
säs, vad päntlikafü, a Calamagrostis htorea (vitka) es mäs päzsit, sok säs, Angelica 
silvestris, Aster Pannonicus (ritka), Pulicaria dysenterica, Rumex hydrolapathı, R. 
himosus, R. crispus, ritkabban a R. odontocarpus, Lycopus Europaeus, L. sublanatus, 
Alısma, Scrofularia alata, Butomus, FPolygonum amphibium terrestre, P. lapathı- 
Folium, Inula Britannica, Mehlotus dentatus, M. albus, M. officinalis, Epilobium hir- 
sutum, Symphytum officinale, Sium latifolium, Veronica Anagallıs aquatica, Lythrum 
salıcarium, Gahum maximum, Malachium aquaticum, nefelejts, Koripa amphibia, 
Iris pseudacorus, Solanum dulcamarum. Senecio paludosus, Lysimachia vulgaris, 
altaläban sok kardlevelü, elvetve Kenesen a Keseda Iuteola, mint parti gyom a 
Setaria viridis is. Jobbadän az a fü vältakozik egymässal, a melyet a partmellekröl 
a 117—19. oldalon elöszämitottunk. Fenek nädasa körül.a Cicuta, Hıppurıs, Carda- 
