128 A Nagy-Berek. 
mine dentata jellemzö. Balaton-Füred partjän a nädasban az ezüstfa hajtäsa is 
elvadul. 
Az a fü, a mely ma a nädasban vagy a környeken terem, leginkäbb puha- 
szerkezetü, kevesbbe rostos. Minthogy a faj meg az individuum szäma se nagy» 
az evi termeles &s elpusztuläsa szembe se ötlik. Rostosszälu fü, mint a tözegkepzö- 
des kelleke, taraczkolö säs a nädasnak vizi oldalän nincs, a belsö partszelen mindig 
a nädas marad, a viz mellett mäs nageyobb befüvesedesnek, elmocsarasodäsnak 
vagy elsärosodäsnak alkalma nincs. Csak a hol a näd a vizbe beljebb hatol, a 
külsö oldalröl pedig irtjäk, ott (Badacsony) a part saräban vizparti fü telepedik. 
A nädasnak a benne tanyäzö madärnak szälläs-adäsän kivül haszna is van. 
A parton (B.-Tomaj) fiatal koräban az ivö marha täplälkozik vele, ilyen helyen a 
näd rendesen alacsony marad s a ret mäs füvevel a szenäba vagy sarjüba leka- 
szälhatö. Telen, befagyäskor a nädast gyaldzkdval (— mädvägöval), a Badacsony 
körtl a birtokosnak harmadaba learatjäk, kevejet 6 -8 kr.-ert adjäak. A nädast az 
adökataszter az- elsÖöosztälyt jövedelmi talajba osztja. A levägott näd häztetöre 
elkelö. A bakonyi part pörhäzain a nädfedes szembetünd. 
A nädas fäja elszörva az enyves egerfa vagy a berekfa meg a hamvas füzfa 
(Salir cinerea), melyet itt a nep vekeityc-nek nevez, de rekettye v. rakottya (rakita 
szläv neveböl) a hegyi Salır caprea, söt Diöszesr-ek ! szerint a Gemista is. CSAP6- 
näl? a Genista helyesebben — nyülrekettye. 
XVII. FEJEZET. 
A NAGY-BEREK. 
Bereknek a Balaton körül, a haza mäs videkevel szemben, a nädas mocsarat 
es sürliseget nevezik. A felföldön s a haza mäs magyar videken bereknek a cserje 
vagy bokor sereges szövetkezeset, sürüseget 3 hivjak, tehät mind a ket esetben a 
süriseg, a Balatonnäl az egynemü (näd), mäsutt különfele kis fa, cserje (bokor) 
vagy körömagassägü növeny sereges szövetkezese a’ közös. A felvideki meg a 
somogyi berek különbsege a szäraz €s vizes talaj, tovabbä az alkot6ö növenyszövet- 
kezes, amott sokfele cserje, itt kivältkepen a näd. 
A Nagy-Berek a somogyi partnak nagyterjedelmü ingovänya. A Bari-hegytöl 
s Balaton-Keresztür, B.-Ujlak es Kethely közsegektöl kelet felE Fonyöd faluig &s 
Lengyeltöti hatäräig terjed. Eszakon a Balaton vizetöl keskeny homokgät välasztja 
el; deli hatära Puszta-Säri, Töt-Szt-Päl es Buzsäk. A nagy nädas terület vizet ma 
hosszu ärkok vezetik a Balatonba En 1891. jülius elejen Kethely, Säri es Tot- 
Szent-Pälnäl, 1893. jülius vegen Fonyödnäl, 1894. mäjus elejen Balaton-Csehinel 
vizsgältam. 
A berek tulajdonkepen a näd tärsas szövetkezese, azert itt csak is elzärt 
fekvese (somogyi berek, Nagy-Berek) miatt välasztottam külön. Mäs növenye nincs, 
1 Dı6szEsi €es Fazekas: Magyar Füveszkönyv 405. old. 
2 Uj füves es virägos magyar kert 308. old. 
3 Pl. «berekbe futott a nyül». Latinul berek — lucus, nemus, saltus, virgultum. Az «Ill’ a 
berek, näd a kert» a näddal valö összefüzes nyomän hihetöleg e videkröl ered. 
