A Nagy-Berek. 129 
mint egyebütt a nadasnak; ältaläban az egynemü nädon kivül kevesfele füve van, 
csak a szelen, a hol a veröfeny jobban Eri, elenkül meg jobban a virägtarkasäg. 
A berek vagyis nädas nem is növenyzetenek különfelesegevel Es valtozatossägäval, 
hanem mint öskori növenykepzödmeny nagyterjedelmü egynemüsegevel, sokasägä- 
val, monotonsägäval Es sajätsägos susogäsäval hat az emberre. 
A Nagy-Berek nädasa a leapadt feneknek regi, de legutölsö növenyszövet- 
kezete. A somogyi völgyekben &Es tägasabb sikon, a mig termeszetszerüen: jöl ki 
nem szikkadt, s a mig a szäntö eke bäntatlanul hagyta, legutöljara olyan vegetatiö 
virult, azutän pusztult el, a minö most a Nagy-Berek nädasa, vagyis a somogyi 
lapälyok regebbkori növenyzetenek maradeka. 
A berket Kethely körül, a regi retseg Öösi temetöjeben, a szäritäs meglehetö- 
sen ätalakitotta, a közönseges Es nälunk ubiquista tavi növenyei közül legfeljebb 
a Scutellaria galericulata-t, a Hippurıs vulgaris-t, meg a Cirsium brachycephalum-ot 
emlithetem meg. 
Erdekesebb a szäraztalajı tölgy erdeje (Ouercus Robur) fekete gyürüvel, 
zandtokkal, szederrel, az erdö talajan szäamos aprö Galium Anglicum-mal. Több 
erdemesebb füvet lehetett lätni Sari es Töt-Szent-Päl nadasänak szeleben: Zypra 
angusti- et latifoha (gyekeny), Cladium Mariscus, Stachys palustris, Ranunculus 
lingua, Cirsium brachycephalum, Lycopus Europaeus, Scutellaria galericulata, Hıp- 
puris vulgaris, Sparganium ramosum, Pulicaria dysenterica, Urtica galeopsifolia, 
Lythrum salicarium, Epilobium hirsutum var. adenocarpum, Sagıttaria sagittaefolla 
(31. äbra) Es var. Zenuzloba. 
Egy helyen sajkaval a nädas vizebe is j6 messzire bele eveztünk, de a särga 
hinärvirägnäl meg a bekatutajnal egyeb a nädas vizeben nem volt. 
A Berek nädasäban több helyen tiszta viztükör is van feher tünderrözsäval, 
habrözsäval (Nuphar luteum &s N. sericeum), Ranunculus paucistamineus-szal. 
Pokorny a kethelyi nagy csatorna mellett lelte az Urtica galeopsifolid-t, de a tözeget 
nem alkotö vizi füveknek, a melyeket a Bonplandia 1860. evf. 152, stb. old. dicser, 
nagyszerüsege ma mär oda van. 
A Nagy-Berek nädasäban a zsombek, a Carexr stricta alkotta k&veszerü tözeg- 
tuskö6 is gyakori volt, tetejen szep zöld päzsitkoronäjäval. A hol lehetett, legel- 
tettek, ma a nagy resze a lecsapolässal elpusztult. 
A Nagy-Berek ma a somogyi nep legelöje, nehol a tözeget ässak Es hasznäljäk. 
Kisebb-nagyobb vizmedeneze Es nädas ingovany a deli parton meg több 
helyen van, nevezetesen Fonyödfalü, Bogläar Es Csehi között (fonyödi bozöt, Orda- 
berek, Öregtö, Tarhäny vagy Csehit6, Cschi berek), toväbbä Lelle &s Öszöd mellett, 
valamint Szäntöd ällomäsa meg a benczesek majorsäga között, Siöfokon a Söstoö 
es Si6ö-bozöt. E helyek környeke näd Es säs, vizeben pedig mär mäjus elejen a 
feher tünderrözsa, a kettanyäs göcsfü, a Korıpa amphibia, a merges boglärka 
(Ranunculus sceleratus var. heterobios) stb. virit. 
A berek fäjaa hamvas füzfa (rekettye, Salıx cinerea), tovabbä az enyves £gerfa. 
Emezt ezen a videken, söt tül a Dunän mäsutt is, berekfad-nak ! hijak s ez a neve 
e kis fänak, a derek-nek helyi Eertelme nyomän, itt szülemlett meg. 
SzıLy K.: Termeszettud. Közl. 1886. 346. old. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredme£nyei. II. köt. 2. r&sz 2. szakasz. 9 
