130 Tözeges ret vagy reti lap. 
XVII. FEJEZET. 
TÖZEGES RET VAGY RETI LÄP (PRATUM TURFOSUN). 
A Balaton mellekön a kemeny part meg a viz, között az. ellentet meglehetös 
nagy es merev, reszbeli okozöja is lehet, hogy a 86—89. old. emlitett füvek e parton 
mert hiänyzanak. A leapadt fenek, kivält a deli parton, hamar kiszärad, a part 
menten elmocsarasodäs alig marad, annäl kevesbbe maradhatott fenn vagy kep- 
zödik nevezetesebb ingoväny, de a mocsäri jellemz6 növenyzet is. a fogyatekän 
van. A viz partja, a hol nädas nincs, kivält a siöfoki meg a somogyi, ügyszölvan 
meztelen, kevesfajta nedves reti fü növi be. A t6 parti vizeben is aränylag csekely 
a virägzö6 növeny, hogy a part talajät valami mocsäri növenyformatiönak lassan- 
kent elökeszitene. kavicsos vagy homokos part leapadäs utän ugyancsak puszta 
marad &s az iszapjän vagy a kavicsa között lassankent telepedik meg a parti 
közönsegesebb növeny. Ma a leapadt parton ezt tapasztaljuk. 
Az Allandö elmocsarasodäsnak mäs okoz6i vannak. A nädas, a berek mega 
reti Jap nem könnyen szärad ki, itt a növenyelet &s növenyszövetkezes (formatio) 
hosszu idöre van biztositva, hacsak mesterseges csatornäzäs a kiszäradäst hama- 
rosan nem kenyszeriti. Itt a talaj, reszecskei szorosan össze nem, függenek, a viz 
vagy ällandöan rajta marad, vagy a földje alulröl nedvesedik, vagy a kifakad6 
forräs Öntözi @es tartja nedvesen. Ez az ällandö növenyszövetkezet eletenek  €s 
hosszu idei fönmaradäsänak kedvezö. 
A bakonyi part közel &s helyenkent meredeken emelkedik a tö vize fölött, 
nagy es ällandö elmocsarasodäs itt nincs, hanem szäraz legelö, szöllö vagy mäs 
termöföld. Kenese &s Asz6fö közt, innen tovabb csaknem Badacsony-Tomajig täga- 
sabb &s nedves-talajü völgykepzödes nincs. E videken a sed se okoz szämithatö 
eläzäst. Erre, eszakkeletnek, läp, tözeges retseg nincs. | 
Ellenben Tihanyt es Asz6föt nem regi nedves ret välasztja el s az aszöföi 
sed nedvesiti; talän v:laha viz .hullämzott rajta, a mikor Tihany meg, valösägos 
sziget volt (90. :old.).. Kis-Eörs  €s Badacsony-Tomaj közt  kisebb lapäly nyulik be 
eszak (Guläcs) fele Ilyen a Szigliget &s Tapoleza läpos teknöje is, a melyböl hajdan 
a Badacsony, a Szt-Györgyhegy meg a Szigliget mint sziget tornyosodott ki. 
Hasonl6 helyek vannak a Balatonra nyilö sedek szeles völgysikjain a Sägi puszta, 
Dörgiese es Tagyon, Balatonfüred, Aracs es Csopak mellett. Ilyen helyen a talaj meg 
a part öble. sokä vizes marad, jobban elmocsarasodhatik, hosszabb idöre allandöbb 
vegetatiö telepedhetik meg s többfele növeny seregesen terem rajta. Läp- Estözeg- 
kepzödes a Balaton partmellekenek delnyugati reszen volt 
A Balatonnak egykori sokkal nagyobb vizterületeböl, mely valaha Somogy &s 
Zala mai termekeny völgyei fölött hullämzott, nagysokära, nagyobb apadäs &s valto- 
zasok utän, hegyi €s völgyi zärt vizmedenczek, nyomukban pedig mohäs, süppedös 
läpok alakultak. A läpos videket nagyszerü mocsäri vegetatiöjäval vegre a kultüra 
lecsapnlässal &s gazdasägi fölhasznälässal szäzadunkban nagyreszt kiszäritotta, az 
ezredevek alatt felhalmozöd6 növenyhulladek sirjät ma a tözegäsässal bontjäk fel, 
a regen pihenö holt tetemet pedig mint tözeget hamvasztjäk el. A somogyi €s 
bakonyi part közt e tekintetben is tetemes különbseg van. Somogy partjän, ahomok- 
turzäson tul nädas berek keletkezett, Zaläban inkäbb hegyi-termeszetü läp maradt. 
