Tapoleza lapteknöje. 131 
Az elmocsarasodäsnak s a kiväldan mocsäri flöränak resze azonban meg ma 
is szepen läthatö Keszthelyen, Fenek alatt, a Kis-Balatonnäl, a Kis Balaton meg a 
Zala torkolata között, Hevviz &s Vindornya medenczejeben s a zalai hegyek közt, 
kivält Keszthelytöl kisse &szakkeletre (zsidi ret, Läpos mezö), a tapolczai, valamint 
a badacsonytomaji läpteknöben. 
A feneki süppedös retet, valamint a Kis-Balaton környeket a Zala vize täp- 
lälja, Hevviznek sajät hö vizforräsa van, Tapolczän, bent a värosban, a 16° C.-nyi 
melegvizü töböl patak, retjen pedig szämos bövizü langyos forräs fakad, mely az 
egesz läpteknöt ätitatta. Hihetöleg ilyen forräsvize volt Vindornyänak is. 
A tözeges ret vagy läpret, reti läp vagy retmezö jelleme, hogy röla a näd 
eltünik, legfeljebb alacsonyabb szäla elszörva nö, a csätefele fü, kivält a säs tul- 
nyomö, tehät majdani tözeganyagot termel, közeje sok mäs, kivält meszesföldi, 
szines viräg s vizenyös földet kedvelö nehäny fa (kutyafa, füzbokrok, berekfa) 
keveredik. 
A tözegnek biztos &s ällandö vezerfüvet, mely a tözeg jösägära vagy haszna- 
vehetösegere csalhatatlanul rävezerelne, kijelölni alig lehet. A balatonmelleki lapret 
kivalöbb füve a Thysselimum, a tözegpäfräny, a Thrincia, a Cirsium palustre var. 
torfaceum, a csomorika, Pedieularis palustris, a Schoenus nigricans, Orchis palustris, 
a Lotus tenufolius, a rozmaringfüz, Cirsium rivulare, Mehlotus paluster, Sesleria 
coerulea, Dianthus superbus var. rudicundus, Lathyrus palustris, Funcus obtusiflorus. 
XIX. FEJEZET. 
TAPOLCZA LAPTEKNÖJE. 
Az alföldi ingö läp szemleleteböl s a mocsaras fenek befüvesedesenek ismert 
sorrendjeböl indulva ki, a tapolczai teknönek bizonyos regi idöben nädassal 
keritett nagy ingö läpnak kellett lenni. Evenkent tömentelen moha-elet ujult meg 
rajta s az Amblystegium riparium ma is ott term6 es el tanusäga a nedves talajt 
aränylag sok idön keresztül bevonö aprö, de szapora moha-vegetatiönak. A väros 
alatt s a patakja menten ma is van szep nädasa s lIehüzödik a Balaton fele. 
Bekes- es Biharvärmegye nädasa Vesztö, Szeghalom, Füzes-Gyarmat, Csökmö, 
Komädi €s Okäny között bärminö nagy terjedelmü volt, de volt közte helyenkent 
megis viztükör, zsombek, ingö läp, vagy a nädasböl kiemelkedö szäraz füves hely, 
a retseg vagy ingoväny &lö földje vagy szigetje. Hasonlö lehetett valaha a tapolczai 
teknö is, a zsombek romja, az ing6ö läpnak a mohäja itt-ott meg ma is läthato. 
A tapolezai teknö egy ideig a Balatontöl, azutän a Tapolcza körül fakad6 
langyos forräsoktöl, a hajdan viz alatt levß hevescktöl taplältatvan, a nädas utän 
tözeges rett€E alakult. Helyenkent meg ma is egynemü es egyhangü a vegetatioja, 
pl. a Patacsi majortöl le a Balaton fel& s innen toväbb a sz&llö alatt, a parton a 
badacsonyi Hableänyig. De bentebb a hegyek között, Tapolcza fele, a növeny- 
zete is jobban vegyült &s tarkult 
AllS vizeben a Potamogeton flnitans, a P. coloratus, Polygomum amphıbium 
var. fluitans, Myriophyllum spicatum, bekalencse stb. el, forräsait a böjtfü oly sürün 
növi be s dagad ki belöle, hogy köze mäs vizi fü nem keveredhetik, magäanak is 
alig marad helye (33. old.). Ez a Nasturtium officinale a haza kontinentälis reszeben 
9%* 
