132 Tapoleza läpteknöje. 
mäsutt, kivält kelet fel&, ritkasäg vagy Eppenseggel nem terem. Vastag, összefüggö 
saz egesz vizmedret kitöltö es eltakar6 szönyege sajatsagos kepzödmeny. A tapolczai 
hely a böjtfü tenyeszesenek — mely mäsutt konyhakerti salätafü — optimumät tärja 
elenk, a kertesznek megfigyelni s bizonyos forräsvizeinket vele beültetni erdemes lenne, 
Tapolcza läpnövenyzete a Balaton környeken ma is a legvältozatosabb. Sok 
olyan fü terem itt, a mind a Balaton melleken mäsutt sehol. A väros alatt meg 
ma is nagyterjedelmü süppedös retje van. 
Az egesz läpos ret a vasmegyei Bozsok (Rohoncz) Es Bucsu között elterülö 
laphoz hasonlit. Itt is, ott is terem az igazi läpkedvelö Sesleria coerulea feher deres 
leveleivel, de nem az a faj, a melyet hazänkban ezelött igy neveztek. Ez t. i. a 
meszes hegyeinken gyakori közel rokon helyettesitöje, a zöldlevelü S. varia (JAcQ.). 
Közös füvük a Menyanthes trifolata meg a rozmaringfüz stb. Tapoleza bizonyos 
növenye a regibb Räkoseval volt közös (Dianthus superbus var. rubicundus, a 10-es 
evekben Erzsebetfalva &s Soroksär között termett, a hol ma szäntott-vetett föld 
van), mig a magasvideki Primula farinosa e videken oly hihetetlen ritkasäg, hogy 
alig ismernök el valönak, ha szemünkkel a nedves talajon nem lätnök! Különben 
Sümeg völgyeiben is terem. Egeszen hasonlö termöhelye van a gänöczi savanyü 
vizforräsok mellett Szepesväarmegyeben. 
Azonban mär a tapolcza-szigligeti ingoväny is sokat pusztult. Tapolcza meg 
az ingoväny közt helyenkent, söt mär bentebb a reten is zöldseget termesztenek. 
A terjedelmes läpon, mely a Balatonig vonul le, ma keresztben €s hosszäban äsott 
csatornäk vonulnak vegig, s a vizevel a Balatonba sietnek. Szigliget fölött feltöltött 
orszägüt (postaüt) szeli ät &s az egykor hatalmas läpot felsö s als6 reszre szakitja. 
Most ez a kanälis es ut szeldelte ingoväny helyenkent meg nedves, de mär kevesbbe 
lapos, s a deli resznek puha &s süppedös retszönyegbe feszkelödö ritkäbb läp- 
növenyei eltüntek. Sok helyt kurta fü növi be, mäsutt magas gizgaz bujän lepi el. 
Tözeget is keresnek rajta. Az eszaki resz meg kevesbbe pusztult. 
Tapolcza retjen nevezetes toväbbä a következö fü, ügy a mint egymässal ter- 
meszetszerlien keveredik, hatärozott jellem nelkül: a Zedieularıs palustris, Angelica 
montana, Phalaris arundinacea, Carex stricia, Funcus effusus, F. arliculatus, F. 
obtusıflorus, Teucrium scordium var. Pannonicum, Hestuca pratensis, Scrofularıa 
alata, Berula angustifola, Deschampsia caespitosa, Salıx cinerea, S. rosmarinifolia, 
Caltha cornuta, Solanum dulcamarum, Odontites odontites, Medicago lupulina, Vale- 
riana officinalis, V. dioica, Galium uliginosum, G. erectum. var. brachyastrum, @. 
palustre, G. aparine, Equisetum arvense, E. palustre, Rumex limosus, Polygala 
amarella var. cyclotheca, Cyperus flavescens, Potentilla anserina discolor, P. erecta, 
Carex Davalliana, C. riparia, Succisa pratensis hirsuta, Epilobium hırsutum, E. 
parviflorum, var. menthoides, Pulicaria dysenterica, Sparganıum neglectum, zeller 
elvadulva, Serratula tinctoria var. lancifolia, Lycopus sublanatus, Lychnis flos cuculı, 
Prinmella vulgaris, Lysimachia nummularia, L. vulgarıs, Plantago maior, Leontodon 
hispidus, L. autumnalis, Lotus tenuifolius, Achillea asplenifoha, Eriophorum poly- 
stachyum, Viola stagnina, Centaurea iacca var. phaeocoma, Carduus nutans. C. acan- 
thoides, Triglochin palustre, Euphrasia Rostkoviana, Ulmaria ulmarıa denudala, 
Sanguisorba auriculata, Tetragonolobus, Hypericum tetrapterum, Trifohum fragi- 
ferum, Lathyrus palustris stb. 
A tapolczai reti läp egyik reszeröl HABERLAND az Österreichische Botanische 
Zeitschrift 1861. evf. 12. old. nyujt ismertetest. Leseneze-Szent-Istvändnäl a ret 
