Hevviz läapja. 133 
földje reng Es belapul a läbunk alatt, s a nyomäs megszüntevel rugalmasan föl- 
emelkedik. A rudat a läpos talajba több läbnyi melysegre letolhatjuk, ha vissza- 
kihüzzuk, szenszinü ragadös sarat lätunk rajta. A növenyzete is reti läpröl tanus- 
kodik: Allvum angulosum, Angelica silvestris, Cirsium olaraceum, C vperus fuscus, 
Epilobium palustre, Euphrasia Rostkoviana, Odontites odontites, Gratiola officinalis, 
Sanguısorba auriculata, Serratula tinctoria, Tetragonolobus stliquosus, Triglochin 
maritimum Ezek a füvek, a Cirsium oleraceum kivetelevel, a Hansäg läpjän is 
hasonlö mödon szövetkeznek. 
Ilyen reti lap van kisebb-nagyobb darabon Lesencze-Tomaj &s Tapolcza közt 
is, jellemzö növenye a Mentha aquatica, Epilobium parviflorum, kivältköpen pedig 
a Melilotus palustris €s var. perfrondosus (M. procerus G. Beck), melyet egyebütt 
a Balaton melleken nem lättam. 
XX. FEJEZET. 
HRWVIZ LAPJA 
Hevviz Keszthelytöl&szaknyugotra ingovänyteknöben nyugszik. 37 meternyi mely, 
. meleg, nyilt es tiszta viztükret fürdöve alakitottäk, köröskörül magas fäk: enyves egerfa, 
Cornus stolonifera, Prunus Padus, feher &s törekeny füzfa, magas fekete nyärfa, feher 
nyärfa, magas körisfa, kutyafa, känyafa, mocsärtölgyfa, Celtis australis, cseresznyefa, 
arnyekoljäk, näd vagy füzbokrok (Salix cinerea, S. purpurea) övedzik. Fäk a lak6- 
häzak fele, a szilärdabb nyugoti oldalän vannak, mäsfelöl a part süppedös-lapos s 
a megjärhatö läp a viz szeleig beer; a keleti oldaläröl nädas fogja körül. 
Hevviz környeke, mint kisebbterjedelmü termöhely, egyike a videk legneve- 
zetesebbjeinek, növenyzete aränylag a legvältozatosabb. A deli part szeleben a feher 
tünderrözsa (Nymphaea alba) kisebb-nagyobb virägjäval gyakori, s Hevviz patakät 
a Kis-Balaton fele j6 messzire elkiseri. 
A t6 vizeböl itt-ott egy-egy keve csuhu (Scirpus lacustris, Sc. Tabernaemon- 
tani) emelkedik ki, a viz szelen bekalencse üszkäl. 
Hevviz läpjan ritkäbb töparti &s mäs fü terem. A deli oldalon a Thrincia 
hirta, Thr. nudicalyx &s Thr. subglabra gyakori a füzbokrok közt levö gyep- 
szönyegen. Itt emelkedik a Cirsium palustre var. torfaceum, C. brachycephalum, 
C. Haynaldı, Angelica montana, Sonchus arvensis, S. uliginosus, Epilobium parvi- 
Hlorum, E. adnatum, Alisma Plantago, Ranunculus acer, Carex distans, Senecio 
barbareifohus, Funcus obtusiflorus, F. articulatus, sok särgavirägü fü, az emlitette- 
ken kivül a Zeontodon hastilis, L. hispidus, Tormentilla, Lotus tenuifolius, Bidens 
tripartitus, Inula Britannica, Hypericum tetrapterum, Ranunculus repens, Pulicaria 
dysenterwa, Koripa silvestris, R. palusiris, R. amphibia. A läp harasztja az Aspr- 
dium thelipteris. 
A keleti oldal nädasän kivül süppedös helyen Crepis paludosa, Parnassıa 
balustris, Cirsıum rivulare, Selinum carvifolium, Thysselinum palustre, Teucrium 
Scordium var. Pannonicum, Rumex limosus, Galeopsis speciosa, Polygonum lapathı- 
folium, P. minus var, albıflorum, P. mite, Aira caespitosa &s var. pallıda, Oenanthe 
bhellandrü, Rubus caesins, Cirsium canıum, Agrostis stolonifera, Pedicularıs palu- 
stris, Ulmaria ulmaria discolor es U. subdenudata, Fastinaca sativa, Galium belustre. 
