134 A hövizi tünderrözsa Hevvizen. 
G. uliginosum, Lychnis flos cuculi, Malachium aquaticum, Lycopus Europaeus, Pru- 
nella vulgaris, Valeriana officinalis, V. collina, V. dioica, Potentilla anserina, Fe- 
stuca elatior, Rumex obtusifolius, R. conglomeratus, Trifolium fragiferum, Pamicum 
crus galli, Scirpus marıtimus. 
A nädasban Urtica dioica, Thysselinum, Lythrum salicarıum, Lysimachia vul- 
garis, Eupatorium cannabinum, Rumex hydrolapatmı, Polygonum lapathifolium, 
Stachys palustris, Sium latifolium, Roripa amphibia, Solanum dulcamarum, a nädon 
a nagyobbik folyöka virit. 
Hevviz eszaki tözeges. süppedös helyein a gölyahir gyakori, jüliusban is, szep- 
temberben is virit. Vizerben &s vizer mellett a Ranumculus sceleratus, Veronica 
Kovaesi, V. acutifolia a kiväl6, a csermely vizeben a Ranunculus paucistamineus, 
Ceratophyllum demersum, Chara foetida, Potamogeton erispus nyujtödzkodik. 
A part fäs reszen minden gazt kiszörnak, s közüle idegen növeny kel ki. 
l.ättam itt az ärny&kban Agwlegia vulgaris kerti virägot, söt a nagygumös (yela- 
men Europaeum-nak egy tövet, meg az Ampelopsis quinquefolia-t iS. 
A viztükör környekenek turfäja j6, de nem ässäk, füvet kaszälni szoktäk. 
DOUEHEDZETE 
A HÖVIZI TÜNDERRÖZSA HEVVIZEN ES A MEGFEJTESE. 
Magyarorszäg flöräjänak legszebb, de egyszersmind legrejtelmesebb viräga a 
hövizi tünderr6zsa, liliomrözsa vagy lötuszviräg. A nagyväradi Szent-Läszlö-fürdö- 
nek hövizü, nem nagy medenczejeben, meg a belöle kiszakad6 Pecze-patak kezdeten 
legnagyobb valöszinüseggel mint regi ültetes maradeka terem. Innen 1798-ban 
Kıraıper PAL a budai Lukäcs-fürdö taväba is ätültette, a hol azöta meg most is 
diszlik.? Ezen kivül a lötuszviräg Euröpäban vadon, vagy a kerten kivül elvadulva 
sehol sem terem. Tudomänyos nyomok azonban következtetni engedik, hogy Hev- 
vizen szäzadunk 30 es 40-es esztendeiben, oda ültetve mär szinten diszlett. 
Szunczy, Hurrer &s Wierzeickı az «Elenchus plantarum in territorio Keszt- 
helyensi .. . observatarum» czimüi kezirata ugyanis a Nymphaca alba-n meg a 
Nuphar luteum-on kivül emliti a Vymphaea Lotus-t is. E härom jöhirü botanikusröl 
föl nem tetelezhetö, hogy a hövizi tünderrözsät, melyet WALDSTEIN €s KITAIBEL 
a «Descriptiones et icones plantarum rariorum Hungariae» czimü diszmunkäban, 
Nagy-Värad hövizeböl, a 15. kepevel äbräzol, 1842 elött ne ismerte volna, nem mär 
azert sem, mert akkor a botanikus SapLer «Flora comitatus Pestiensis»-et gyakran 
hasznälta, a melyben (elsö kiad. Il. köt. 50. old.) SapLer a N. ihermalis-t es a 
Nagyväradr6l Budära valö ätpläntäläsät ismerteti; nem tetelezhetö föl azert sem, 
mert Szexezy-ck keziratät SADLER hitelesitette. Alig lehet tehät ketelkednünk, hogy 
az 1842. ev elött a Nymphaea thermalis-t Hevvizbe is elültettek. — A lötuszviräg 
meseje a Balaton videken különben sem egeszen ismeretlen. Ha a lötusz Hevvizen 
ı A hövizi tünderrözsänak ide beolvasztott systematikai megfejtese egyreszint tulajdonke&pen 
a II. resz enumeratiöjänak megfelelö ‘helyere valö lett volna. De minthogy ez a lotuszvirägnak 
egyeb rejtelmessege kideritesövel is szorosan Összeforrad, nem akartam az egeszet szetdarabolni. 
2 Irodalom: A Termeszettudomänyi Közlöny 1894. evf. 499., 555. old., 1895. 385. old., 1896. 
33940. old. es Pötfüzeteinek 1894. 146—52. old. V. ö. e munka 50. old. 
