A hövizi tünderrözsa Hevvizen. 135 
1842 öta vagy kesöbb kipusztult is, a mäsik szep Es könnyen szembetünö feher 
tünderrözsa, mely a Hevvizben meg a csatornäjaban jö nagy tävolsägban gyakori 
(36. äbra), toväbbra is feltartotta itt a lötuszviräg emleket. Hevvizen többen ker- 
deztek tölem, ez-e a lötuszrözsa? Szombathelyen 1882-ben a premontrei tanärok 
hoztäk szöba a nilusi lötuszrözsät Hevvizen, es SEBESSY ALAJlos keresemre hozott 
is innen tünderrözsät, a mely azonban az ott most is nyilö /. alba volt.' Hogy 
hazank mäs meleg vizeben, a nagyväradit kiveve, a Nymphaea Lotus L. (N. ther- 
malıs DC.) magätöl termeszetszerüen nem terem, eppen ez ingatott meg abbeli 
velemeönyemben, hogy Nagyväradon is öshonos lenne. 1891-ben DEININGER IMRE 
szandekozott a lötuszvirägot Hevvizen meghonositani, de Gödöllöre valö ätköltö- 
zese meggätolta. 
A hövizi tünderrözsa tökeit Ujabban Lovassy SANDOR ültette ät a Hevvizbe s 
a pompäs virägrözsa az erdeklödö közönseget mär taval nyaron gyönyörködtette. 
Di. Lovassy az 1898. ev jünius 22-en a feherviragüu Nymphaea lotus L., a kek- 
szinü. ‘N. coerulea SAVIGNY, meg a sötet- 
rözsaszinü N. rubra Roxp. fajnak j6kora 
diönagysägu tökejeböl negyvenet ökölnyi 
läpföldbe burkolva s raffia-härssal körül- 
kötözve, egyenkint rakott le a Hevviz 
nyugati szelenek korpa-földjebe. A tünder- 
rözsa a 33 C. fokhevü vizben väratlanul 
gyors fejlödesnek indult, nagyra terjesz- 
kedett s jülius 25-töl fogva meg szeptem- 
berben is virägzott, kivält a hövizi, meg 
a piros tünderrözsa. Az elsö telet szeren- 
csesen kiällotta; idei üj levelei mär feb- 
ruär mäsodik feleben megjelentek Es sze- 
pen fejlödtek. Igy Sütesll line a <lSeszunely: 36. abra. A tünderrözsa viräga (levelet läsd a 
Hirlap» 1898. 26., 37. es 1899. 9..(februär 19. old.). 
26.) s a «Kert» 1899. mäjus 1. szämäböl. 
A hövizi tünderrözsa leveleinek egy resze a budai Lukäcs-fürdö taväaban ki- 
telel,- Hevvizen is termeszetszerüleg ällotta ki az enyhe telet. Mintegy vzs2 örök- 
zöld hamaräbb kezdheti meg tavaszi eletmüködeset, mint mäs növeny a hideg 
vizben vagy a'szärazon, mert Hevviz iszapjanalk hömerseklete a legkemenyebb telen 
sem süllyed. 25.C. fok ala. Üj levele Budän is kora tavaszszal fejlödesnek indul; 
az ideit Budän mär märczius közepen lättam. A N. lotus Hevvizen ketsegtelenül fog 
boldogulni s kivälö disze lesz a különben elegge elhanyagolt videknek. 
Az a viräg, a melyet most Hevvizben meghonositottak, regi mythosi es mü- 
velödestörteneti emlek. Osyrıs Es Isis istenseg dicsöitett viraga, Egyiptomban a 
Nilus meg a böseg jelkepe. A lötuszviräg stilizält kepet a legregibb egyiptomi emlek- 
müveken mint czifrasägot s a hieroglifak közt lätni.” «Mennel több a lötusz, annal 
több az Isten äldäsa» közmondäs Egyiptomban a Nilus äradasara vonatkozölag. 
A hövizi tünderrözsa :annäl  becsesebb lesz elöttünk, mennel messzebbre lätjuk, 
! Termeszettudomänyi Közlöny 1883. 491. .old.. 
2.A särga habrözsa kiteleleset läsd a 46. old. 
3 WoenıG: Die Pflanzen im alten Aegyp ten, II. kiad. 1886. 22. stb. old. — LEunIs: Synopsis 
den Pflanzenkunde, Il. .1885. 461. old.. 
