136 A hövizi tünderrözsa Hevvizen es a megfejtese. 
mint a közmüvelödesnek egyik szentseget az emberiseg törteneteben,; ha tudjuk, 
mind regöta s mennyi nepet Örvendeztetett mar gyönyörü viragaval. 
A vizi virägok legnagyobbjai, a hullämrözsäk (F/ydropeltidinae) az 6kori, indus 
es egyiptomi nepek eletebe Es mythologiäjaba elenken jätszottak bele. A hulläm- 
rözsäx közkedveltsegenek, hitregejenek €s szentesitesenek forräsa az a videk, a 
honnan az emberisegnek ismert kulturäja megindult: Äzsia deli reszenek felföldje. 
A hitregejevel es kultuszäval a nevenek (lötusz) is együtt kellett terjedni. SPRENGEL ! 
szerint a lötuszvirägot az indus mesek gyakran emlegetik. A Victoria regia isme- 
rete nem ilyen regi, Hänk£e Del-Amerikäban 1801-ben födözte fel, de ha ott a 
nep közt kutatnänk, bizonyara sok szep nepieset Es hitregeset tudhatnänk meg 
röla. Az amerikai viräg azonban nagyszerüsegevel Es pompässägäval szinten hat 
ränk, de meg sem annyira, mint a közmüvelödesünkkel összeforradt keleti virägok. 
Furöpäban a NMymphaea alba (feher tünderrözsa) a nemet, sved Es norveg 
nep eletebe szinten belejätszott, kesöbb a varazsoläsban jutott neki szerep. Ez 
pötolja Euröpäban, hazänkban meg a Balatonmelleken a meleg videk többtagü 
Nymphaeaced-it, de szebb a rözsafuvallatüu NV. Lotus L. (Castalia mystica SALISB.). 
A tünderrözsa mystikus hatäsa hazänkat, ügy lätszik, inkabb elkerülte, mint a meg- 
becsülese es kedveltsege regen elmosödott volna. En nem jutottam nyomäba, hogy 
nepünk eleteben az ösi tisztelete valami nyomot hagyott volna. Az egri «meleg- 
vizi nimfäk» nem virägra vonatkoznak. A magyar nep a pusztäk neveltje, innen 
hozta magäval az egyszerü ärvaläanyhaj szeretetet, de a viz meg a hullämrözsa 
szellemi vilägäban nem keltett nagy erdeklödest, nem vesett maradandö nyo- 
mot, Az alföldi nep, Arany €s Prrörı kivetelevel, a termeszet szepsegeiert, a deli- 
bäbert se nagyon lelkesedik,” hiszen emezt inkäbb boszorkänyosnak gondolja &s 
sajät nyelven deli baba-nak nevezi. Nepünk a tünderrözsän meg a habrözsän, sajät 
elnevezese nyomän, a v2s2 fök-nel vagy fökincs-nel semmi fönsegesebbet nem lät. 
Diöszecı es FazeraAs a latin neveröl csak zzrnmfa-nak nevezte, mystikusabb neve tölem 
ered.” Nepünk elött valö ismeretlensege, valamint hogy Euröpa nagy területen belül 
a N. thermalis csak Nagyväradon terem, elegendö magyaräzata, hogy nem nagyon 
regi ültetett viräggal van dolgunk, a melyet mint nem eredeti hazai növenypolgärt, 
de kepzelt endemikus ritkasägot Uujabban e tekintetböl meg nem Erdemelt magasz- 
taläsban reszesitette es csaknem bälvänynyä avatta a könnyenhivöseg. 
Hät csakugyan a nilusi lötusz diszlik most mär härom hövizünkben ? Erre 
kielegitö feleletet csak a systematikai megfejtes nyüjt, de ez a lötusz törtenetere 
is elegendö vilägot vet. A növenygeografiai ismeret, a fajfogalom, systematika &s 
nomenklatura üjabbkori tisztuläsäval alapos ketseg merült fel, melyik a Luxe Nym- 
phaea lotus-a, flöränkat illetöleg pedig a szükseg sürgeti, mint viszonylik a N. 
thermalıs a systematikailag tisztäzott N. Lofus-hoz. E fejtegetesünk kisse elterit a 
Balatontöl, egesz Kelet-Indiäba vezet, de e nelkül nem lehet tudni, mi hät igazan 
a hevvizi tünderrözsa, mit ültettek a Hevvizbe, bennszülött növenysajätsägunk-e vagy 
ültetes maradeka ? 
A hövizi tünderrözsa rendszertani nevenek megällapitäsa erdekeböl szükseges 
elöre bocsätani, hogy mäs a müvelödestörteneti &s mäs a systematikai kutatäs es 
! Geschichte der Botanik I., 1817. 27. old. 
2 V. ö. A magyar Alföld egyhangüsäga &s pirossäga. Földrajzi Közl. 1885. 590—92. old. 
° THoME növenytanänak elsö magyar kiadäsa 103. old. (1872) tünderike, a harmadik kiadäs 
198. (1886.) old., tünderrözsa, habrözsa. Hullämrözsa, Lexik. IX., 1895. 459. old. 
