A hövizi tünderrözsa Hevvizen es a megfejtese. 137 
megiteles. Amannak a kutatäsakor &s czeljaira felhasznälhatunk mindent, a mi 
nyomra vezet es ütba igazit s visszamegyünk addig, a mennyire csak lehetseges, 
Hogy mi tehät a lötuszviräg, arröl müvelödestörtenetileg, irodalmilag, nyel- 
veszetileg stb. hosszasan lehet vitatkozni. Amde ez a systematika szabälyain nem 
vältoztat. A systematikai fajnev megällapitäsänak hatär van szabva. Ez a Lix« 
«Species plantarum»-a elsö kiadäsänak a keltje (1753) meg a prioritäs azaz elsöbbseg. 
Systematikailag a növenyfajt csak Linn£ «Species plantarum»-änak I. kiadäsätöl 
szämitjuk. Ez a faj megalkotäsänak elfogadott elsö forräsa. A mely növenynek 
nomenklaturäjät es faji letet ebböl a munkäböl biztosra megällapithatjuk, azt elöbbi 
munkäkböl, különösen a patres-&eböl törtenetileg ugyan tanulmänyozhatjuk, tanul- 
mänyunk szep eredmenyre is vezethet, de ez a «Species plantarum»-nak jöl meg- 
szilärditott neven nem vältoztat. A regebbi forräs, leiräs &s jelöle&s vagy mäs magya- 
räzat a fajt megvilägosithatja, helyes megfejtesere rävezethet, a mint hogy Linn is 
fölhasznälta. De ha most az antelinnaeanus forräsokböl mäs eredmenyre jutnänk 
is, mint a hogy Linn&£ valamely fajt meghatärozott, ez legfeljebb Linnere häromlik 
vissza, hogy nem pontosan järt el, de a faj neve marad. 
Fajnevet a «Species plantarum»-näl regebbi munkäban tehät nem keresünk. 
Lehet benne, mint a hogy van is, nagyon talälö nev, de ha Imnk fajnevnek le 
nem foglalta, vagy kesöbb mäs botanikus mäs üj növeny neveül nem ertekesitette, 
a Lmn£ elött kelt, megfelelöbb nev a mär szabälyszerlien megnevezett növenyfaj 
neveül hasznälatba nem vehetö, valamint a kesöbben is mäsk&p megnevezett növeny 
systematikai nevet felre nem szorithatja, csak mint oda vonatkoz6 nev (synonymon) 
idezhet6. Meg ha Line elöbb jöl Eertelmezett is valamely megnevezett fajt, de ha 
a «Species plantarum»-aban ketsegtelenül fölismerhetö megvilägositässal mäs fajt 
nevezett ügy, akkor nem az elöbbinek, hanem a «Species plantarum»-ban leirottnak 
van a lete biztositva. 
A. hövizi tünderrözsänak mär jöval Lmn# elött több jellemzö neve volt: 
lotus Argyptia TuEorrasıus-näl, Prinıus-näl es Arpıno-näl, Zotos Aigyptios HERroDoTUS- 
näl, /otus Nilotica PLUKENET-nEl Es STAPEL-nEl! Nymphaca Malabarica Rarus-näl es 
Morisson-näl, de e neveknek a N. Lotus fölött systematikai elsöbbsege nem lehet. 
Mind a lötuszvirägnak törteneti neve, de nem systematikai neve. Különben foly- 
tonos vältoztatäs, felforgatäs lenne a növenyneveknek megällapitott sorozatäban. 
Szükseges mäsodszor a ketes faj megfejtese kulcsänak a következ6 öt pontjäval 
megismerkedni. A ketes faj megfejtesekor mindenek elött mertekad6 KErnER AnNTAL- 
nak levelbeli közlese ? szerint az autor szava, vagyis a növeny leiräsa, ezutän a kep, 
a melyet az autor is sikerültnek mond, harmadszor a növenyfajnak az autor meg- 
jelölte termöhelye, negyedszer az autor idezetei es csak ezutän tekintjük ötödik 
sorban az autor növenyet. KErNER a specimen authenticum-ban vagyis az autor 
növenyenek hitelessegeben nem sokat bizott, mert valöban több kezen vagy nagyobb 
herbariumban gyakran elcserelödött, összetevesztödött, vagy maga az autor is 
összekeverte, vagy a leirt faj köz& hasonlö mäs elterest is közze tett, a mint pl. 
WiLLDenow herbariuma igazolja. Az is bizonyos toväbbä, hogy Besser, REICHENBACH 
pater, BERTOLONI, PARLATORE, BOREAU, SCHLEICHER, SCHUR, SCHOTT es mäs gyakran 
egesz különbözö növenyt bocsätott forgalomba, mint a mely az eredeti leiräsnak 
! STArEL: Theophrasti Hist. plant. 1644. 450. old. 
” 1877. decz. 27. — Termeszettud. Közl. 1896. 43—44. old. 
