138 A hövizi tünderrözsa Hevvizen es a megfejtese. 
[7 
valöban megfelelt volna. Ha tehät az autor szava az Ö sajät növenyevel ellenkezik, 
pl. a leiräs kopaszat, ällö-kelyhüt mond, az originalisnak gondolt növeny pedig 
szörös, a kelyhe pedig hätracsapödik, nem az autor közlemenye javitand6, hanem 
az originälis növenyevel törtent hiba, ezt kell rektifikälni 
Elsö tekintetre meglepö, hogy nem az authenticus növeny, hanem a leiräs a 
fö. Megegyezesök eseten nincs semmi ba]. Ämde a földkerekseg botanikusai a 
növenyfajt legeslegtöbbször a descriptiöböl itelhetik meg &s kivält a regibb autornak 
originälis növenyet is läthatni vajmi kevesnek van szerencseje ! Tehät csak a meg- 
elözö negy pont szerint itelheti meg a leirt növenyt, e szerint ällapitja meg, vajjon 
az 6 növenye vele megegyezö-e vagy különböz6. Neha a ketes fajt a közölt öt 
pontnäl meg mäs is könnyebben földeriti, pl. a species neveben kifejezett Ertelem 
vagy a descriptiöban kitüntetett mäs körülmeny. 
Ha e szerint a ketes Nymphaea Lotus L. megfejteset müvelödestörtenet nel- 
kül megkisereljük, erdekes, hogy közeledünk a nagyväradi N. ihermalis fele. 
1. Elsö tekintetben dönt az autor vagyis megnevezö szava vagy leiräsa. 
Lwn& «Species plantarum»-a elsö kiadäsänak (1753) 511. oldalän közölt rövid 
jellemzese (elsö sora) a N. Lotus-nak a következö: 
«Nymphaea folüs cordatis, dentatis, Fl. Zeyl. 194.» A «Flora Zeylanica» ide- 
zeseböl vilägos, hogy Linn& elsö helyen a N. Lotus alatt ceyloni fogaslevelü tünder- 
rözsät ertett (3. äbra). Link szavaiböl es idezeteiböl nem tünik ki, szörös- vagy 
kopaszlevelt-e az 6 lötuszviräga, de ha nagyon szörös lenne, hihetöleg megmondta 
volna. Hamaräbb kopasz vagy nagyon apröszörü növenyre kell gondolnunk, mert 
Linn& PLukener-nek egyik kopaszlevelü tünderrözsäjat idezi, de a vörhenyes gyapjas- 
levelüt,! a melyen kesöbb N. pubescens Wirıv. Epült fel, a N. Lotus idezetei köze 
nem iktatta. A nilusi lötuszvirägot többen *” mint kopasz növenyt ismertetik, vagyis 
eppen a N. thermalis-t irjak le lötuszviräg neven. 
Mäsodik forräs az autor idezte €es helyeselte vagy maga közölte kep. 
E tekintetben Linn& Arpmo-nak° a nilusbeli, RuzEpe-nek pedig a malabäri 
növenyröl közölt kepet id&zi. A nilusi tünderrözsa, valamint Arpıno. kepe a hazaival 
teljesen megegyezik, RHEEDE pedig a Hortus Indicus Malabaricus 1692. 11. köt. 
51. old. a keletindiai tünderrözsär6öl (ambel) vilägosan kimondja, hogy kopasz,' a 
visszäjan pirosleveli s a közölt 26. kep, a him meg a termö wväzlatos rajzän 
kivül, vilägosan a nagyväradi tünderrözsät äbräzolja. A kep idezete nyomän tehät 
a N. Lotus ketsegtelenül ismet a N. thermalıs. 
A megfejtesnek harmadik forräsa az autor megjelölte termöhely. Linxe a 
N. Lotus-t India, Afrika es Amerika meleg vizeiböl közli. India alatt itt a többször 
emlitett Nymphaea Malabarica nyomän Kelet-Indiät kell erteni. A termö hely sze- 
rint tehät a V. Lotus elsö sorban kelet-indiai (Es ceyloni) növeny, Nevezetes itt, 
a mi figyelmünket idäig elkerülte, hogy a N. Lotus L Kelet-Indiäban is hövizben 
(sin calidis») nö, tehät a nagyväradi termöhely az indiainak megfelelöbb, mint a 
UN. Indica foliis amplis, eleganter ad ambitum crenatis, subtus fulva lanugine tectis, flore 
albo simplici. Almagest. 267. — N. pubescens WırLp : Spec. plant. II 1799. 1154. old. 
2 Flore des Serres VIL, 1851—52. 169. old. — TrarınnIck: Flora 1822. 596. old. — ANDREWS: 
Botanists Repository VI. 391., — Botan. Magaz. 1805, 797. kEpe. 
3 Hisfor. natur. Aegypti. II. 1735., 77., 78., 80. (lotus Aegyptia), 75., 195. (Nymphaea seu 
Nuphar Aegyptium, quae et lotus Aegyptia) kepe! 
* «Folia glabra, in recta parte viroris vivendi et nitentis, in adversa coloris rubri ‚seu jecorini». 
