A hövtzi tünderrözsa Hevvizen &s a megfejtese. 139 
nilusbeli. Ez is nevezetes kapcsolat Kelet-Indiäval, de egyszersmind vilägos bizony- 
säga, hogy a N. Lotus meleg vizet kedvel s ezert nem terem meg akärmely euröpai 
vizben. A hövizbeh szörössegre szüksege nem leven, lehet, hogy eppen a höfok 
nem engedi kifejlödni vagy korän mintegy leforräzza röla. 
Negyedik kulcs az autor idezetei. Linn£ szämbavehetö idezete röviditve: 
«N. Indica crenata, flore pleno candido» Prux. Almagestum. 1796. 267. 
«N, Indica tuberosa foliis per marginem crenatis, fl. incarnato seu Lotus 
Aegyptia THEoPHRASTIı» Burm. Zeyl. 173. 
«N. Aegyptiaca alba» Morıs. Hist. III. 513. 
«N. Malabarica alba» Morıs. Hist. 512. E szerint a «Species plantarum» (1753) 
elött Lınnk ismet kivaldan indiai, malabär feher tünderrözsät Ertett a N. Lotus 
alatt, de a regibb idezetekkel a pirosasvirägu egyptomi lötuszt is hozza foglalta. 
Ha a «Species plantarum» €es Line munkäinak többi idezetet is merlegeljük, 
megint csak azt tanuljuk, hogy Line a kivalöan indus &es malabäri növenyhez 
SLOANE nyomän meg nyugat-indiai fajt is hozzäcsatolt. 
ÖOtödik kulcs vegre a megnevezö herbariumi növenye. 
Lmwn& herbariumi növenye felöl Frarr KAroLy ! kerdezösködött s Londonböl 
azt az ertesitest kapta, hogy Lmx£ herbariumaban Nymphaea Lotus neven ketfele 
növeny van, t. i. N. Zotus autorum meg a N. odorata Aır. Az elsöhöz nincs fel- 
jegyezve, honnan valö. FrLatr csak gyanitja, hogy egyptomi. A N. Lotus ertelme- 
zese közben e szerint a Linn& herbariumi peldäja cserben hagy. De a N. odorata 
lehet csak kesöbb került a N. Zofas mell&E Linn£ herbariumäba. 
Lätjuk ezekböl, hogy Linn& elsö sorban Es nagyobbreszt kelet-indiai es ceyloni 
növenyt nevezett N Zotus-nak, melylyel azonban a nilusbeli, valamint a magyar 
hövizi tünderrözsa is teljesen megegyezö. Kisebbreszt hasonlö, de systematikailag 
megis különbözö amerikai tünderrözsät is összefoglalt vele, t. i. a N. ampla-t, 
SALISBURY, Paradisus 1805. No. 14, Annal. bot. II. 1806, 73 sub. Castalia, DC. 
Syst. Il. 54, vagyis SLOANE-nak nyugat-indiai N. /ndicd-jät. ? 
A N. Lotus L. Linne megalapitäsa szerint ketsegtelenül species mixta (össze- 
zavart faj) s volt €Es lesz botanikus, a ki ezert a nev elejteset kivanja. Ilyen üj nev 
a N. Aegyptiaca Opız 1824 €s Sımk. 1890.? Magam, mig a kelet-indiai helyröl 
meg nem gyözödtem, a (astaha mystica nyomäan N. mysticd-nak neveztem. — 
N. Lotus I. nev azonban nagyobbreszt (pro maiore parte) a keletindiai meg a nilus- 
beli tünderrözsära €Es csak kisebbreszint (pro minore parte) vonatkozvan a nyugat- 
indiaira, a pro maiore parte nyoman megis inkabb fenntarthatö, fenn mär azert is, 
mert a mythosi lötuszviragnak is megfelelö. A ki a nev teljes elejteset kivännä, a 
hövizi tünderrözsät az elsöbbseg nyomän ismet csak N. mysticd-nak fogja nevezni. 
A systematicai parancsolatok segitsegevel, de kivältkepen RuzrEDE munkäjanak 
es kepenek a kulcsäval oda jutottunk, hogy Linne-nek kelet-indiai lötusza az, mely 
a nagyväradi hövizben meg a Nilusban is terem. A nilusbeli lötusz szörezetet 
szämon kivül hagyhatjuk, mert különben is nagyon is lekopö felben van, alig lätni. 
Lehet, hogy a meztelen alak (N. thermalıs DC.) is csak koran lekopaszodott, söt 
! Pötfüzetek a Termeszettud. Közlönyhöz, 1895. 105. old. 
® N. Indica fl. candido, folio in ambitu serrato, SLOANE: Catal. plant. Jamaica, 1696. 120., 
Hist. 252. — N. foliis amplioribus, profundae crenatis, subtus areolatis, BROwN: Jam. 343. 
® Läsd Pötfüzetek a Termeszettud. Közlönyhöz, 1894. 152. old. 
