140 A hövizi tünderrözsa Hevvizen es a megfejtese. 
a meztelen Es apröcska-szörü alak egymässal vegyest-terem K.-Indiaban, a Nilus- 
ban, Budän &s Nagyväradon is, tehät se helyileg, se földrajzilag nem különbözik. 
A N. Lotus-nak különben a szörezetet tekintve a következö elteresei vannak: 
1. microtricha BorB.! Nagyvaradon, Budän, a Nilusban (N. Lotus A. levifoha 
b) parce pubescens Caspary, in Miq. Annal. Il. 1865-66, 248). 
2. trichoscapa Borg. ined.” Egyptom vizeiben. 
3. thermabs DC. Syst. Il., 1821., 54. omnino glaberrima. Nagyväradon, Budän, 
a Nilusban &s Kelet-Indiäban (ambe/ RureDE’; N. Lotus A. levifolia a) glabra 
CaspArY, i. h. 248). A N. thermalis csak erre az esetre tarthato fenn, ha valaki a 
teljesen meztelen vagy vegkep lekopaszodott alaknak is külön nevet akar adni. 
A magyar hövizi tünderrözsa systematicai rejtvenyet kideritettem, a kelet- 
indiai hövizek meg a Nilus tünderrözsäjaval teljesen megegyezö A nilusi Vymphaca 
Lotus 1.. pro maxima parte meg a nagyvaradi Nymphaea thermals DC. között 
semmi különbseg, alakjät Es belyeget hazankban annyira nem vältoztatta, hogy 
meg alkalmazkodäs-szülte hazai ätformälödäsnak se mondhatö. A magyarföldi kelet- 
kezes balhiedelem, ellenben a nagyväradi Szt-Läszlö-fürdöbe valö atpläntäläsa csak- 
nem ketsegtelen, csak a kora meg a körülmenye ismeretlen. 
Most meg csak a földrajzi eredete var megfejtesre s e titkänak kulesät is 
messze Kelet-Indiäban meg a Nilusban kell keresnünk, mint systematikai rokon- 
sagänak helyszinen. A kepzelet ugyan messzire ragadta a nagyvaradi tünderrözsa 
eredetet, a jegkorszakot ätelte hazai ösemleknek, annak az ösi idö maradekänak 
hireszteltek, a midön a magyar Alföld eghajlata nagyon hasonlitott ahhoz, a minö 
most Alsö-Egyiptome.* Ez a hasonlitäs nem egeszen talälö, mert a viz meg a 
levegö höfoka forog kerdesben. Hogy tovabbä a jegkorszakbeli növeny lätogatott 
fürdö alakitott kis forräsvizeben menekült volna meg a vegpusztulästöl, a gyakor- 
lott kutatö kötve hiszi el. 
A nagyväradi fürdöpark szelesbitett kis taväban a hövizi tünderrözsa egesz 
idegenszerü. Nincs mäs növenytärsa &s egyeb geografiai körülmeny, a mi magyar- 
földi keletkezeset es Ööskori fennmaradäsat bizonyitanä — Meg kell azt is fontolni, 
hogy a mai Euröpa növenyzeti viszonyait a kultüra nagyon ätalakitotta, s hogy 
bizonyos növenyeknek Euröpäban valö tenyeszheteset Eeppen a kultürai alakitas 
biztositotta Nem kell mindig a hazäankban eleg ketes jegkorszakra tamaszkodnunk. 
Inkäbb azt a homälyt kellene eloszlatnunk, a mely az emberiseg regibb törtenete 
es költözködesei folytän a növenyek össze-visszakeveredese fölött borong. — Ha 
könnyüszerü fölvetellel magyaräzgatjuk a növenygeografia titkait, a keveredesnek 
termeszetes tjat mödjat vagy müvelödestörteneti mozzanatot fedünk el, melynek 
homälyät mäskülönben talän nem nehezen lehetett volna eloszlatni. 
Az endemikus vagy bennszülött növeny a gyakran lätogato!t helyen, a kultüra 
közeleben inkäbb elpusztul, mint fennmarad, mert hiszen a most kisebb tersegre 
ı Pötfüz. 1894., 152. old., Termeszettud. Közl 1894., 499. old. foliis subtus minute puberulis, 
pilis hine inde evanescentibus, oculis armatis fere glabris. 
2 Pedunculis ad apicem usque, petiolis inferne breviter hirtulis, folis glabris (X. Zozwus DC. 
Syst. II. 1821., 53., SPRENGEL: Syst. veget. II. 1825., 605.xpro parte). 
3 SchuLtes (Österr. Flora II., 1814., 46. old.) is összefoglalja RHEEDE k&pet a nagyvaradival. 
* KERNER: Pflanzenleben der Donauländer, 118. old. -- Az Oszträk-Magyar Monarchia iräs- 
ban es kepben, 22. füz., 252. old. — ENGLER: Versuch 'einer Entwickelungsgeschichte der .Pflanzen- 
welt (1879), 186. old. 
