A hövizi tünderrözsa Hevvizen es a megfejtese. 141 
szorult bennszülött növeny» gyakrabban a regibb vegetatiönak fogyatekos mara- 
deka es sokszor olyan helyen menckült meg regi elterjedese emlekeül, a hovä a 
kultüra meg alig hat, tudniillik a havason. 
Lehet, a nagyväradi fürdö törtenetenek archivuma is rejteget a tünderrözsäröl 
valamit; lehet, a nagyväradi vändormadarak megfigyelese is jobban megerösitene 
vagy megingatnä a Pötfüzetek a Termeszettudomänyi Közlönyhöz, az 1894. evf. 
151. oldalän elmondott velemenyemet, hogy valamely vandormadär hozta a magvät 
a Nilus videkeröl, s lassankent a nagyväradi meleg vizben elszaporodott (l. 87 old.). 
A Nymphacaceak monografusa: PLANCHON Es Caspary a lötuszvirägnak indiai 
peldajäaröl nem szöl. Ellenben HookeEr! es nyomäban MiourL? a NV. Zotus-t härom 
fajtäjäval ismerteti, de a <«foliis subtus dense pubescentibus» szerint az egyik 
inkäbb a N. pubescens-hez tartozik. Hövizi termöhelyröl nincs szö, csak «per totam 
Indiam calidam vulgaris» &s «floret per totum annum» tehät csaknem ügy virägzik, 
mint a hazai (äprilis vegetöl november elejeig). 
Mi a lötuszviräagnak hozzänk jutäsät a közelebb levö Nilusban kerestük, Kelet- 
Indiära nem gondoltunk, pedig ez a termöhely eredetibb, s a hazait jobban ma- 
gyaräzza, Ezert meg a lötusz a Nilusböl kerülhetett hozzänk, de most nyilt kerdes, 
az ö-korban, a Nilusba is nem a hullämrözsäval (WVelumbo Tourn.) együtt ültetö- 
dött-e, mint Isisnek dicsöitett viraga? A növenygeografia erre nezve ketsegben 
hagy. Megengedi a NV. Zorus nilusbeli termöhelyet eredetinek, mert Afrikäban 
(Guinea) mäs rokon fogaslevelü Mymphaea is el; de megengedi a beültetest is, 
mert az afrikai mäs faj az indiaival szemben helyettesitö fajnak (species vicaria) 
tarthatö. Indiäban a N. Zorus L. (N. thermalis DC.) gyakoribb, mint Afrikäban. 
Ezek utan Kelet-Indiaböl, a Nilusböl vagy euröpai kertböl, törökkel, szerbbel 
vagy madärral Erkezett-e, üjra meg kell fontolni, melyik nyom a tudomäny merle- 
geben legeslegtöbbet. Wornıs ” mint ätültetest Egyiptomböl vagy Indiäb6öl szär- 
maztatja. Pranchon az Annales des science. nat, 3. sorozat (1853) 33. oldalan azt 
mondja, hogy a N. thermalis-t regen Angolorszäg kertjeiben termesztettek, Casparvt 
pedig, hogy Euröpa kertjeiben lötuszviräg neven leginkäbb a hövizi tünderrözsät 
apoljak. A viz höfokäröl, a melyben tenyesztik, nem szölnak. A Flore des Serres 
VII. 706—707. kepen, meg a Botanical Magazine (797) is a magyar tünderrözsät 
festi le. Hät mint kerti viräg nem kerülhetett nehäny szäz esztendövel elöbb a 
Szent-Läszlö-fürdö parkjäba? 1864. augusztus haväban, midön itt elöször lättam, 
keves volt az elhagyott forräsvizben, azöta több figyelem fordulvan rä, jobban 
elszaporodott. Különben a hövizi tünderrözsa földrajzi rejtvenye ott keletkezett, a 
hol az euröpai sulyome. 
Ime Isis viraga a Balatonmellek Hevvizeben! 
! Flora Indica 1855., 241. old. 
® Flora Indicae Batavae 1859., I., 1. resz 89, old. 
® Die Pflanzen im Alten Aegypten. II. kiad. 34. old. 
* Mrauer: Annales musei Lugduno-Batavi I., 1865—66: 248. old. 
