142 Vindornya läpja. 
XXI. BEIBZET: 
YVINDORNYA LAPIA, 
Minö volt Vindornya felszine valaha, minö meg most tavaszkor, meg nem 
mondhatom. En csak 1896 jülius 11-&n vizsgältam (läsd a 92. old.). A környezö 
hegy alakuläsa szerint kerekded formäs medencze, köröskörül hegykarima' zärja, 
mint a Grobniki mezöt Fiume fölött, tehät mäsforma vegetatio alakult benne, mint 
a Balaton fel& nyilt tapolczai läpteknöben, havasaljai läpvegetatiöjät csaknem nap- 
jainkig megörizte. Lecsapoläs elött süppedös tözeges ret volt. Ha hiteles bizonyi- 
tekunk, s pedig Wirrzsickı-nek kepekkel illusztrält kezirata, SZENCZy, FUTTER Es 
WIERZBICKI irott növenyjegyzeke a videkröl nem lenne; ha toväbbä Szenczy-nek a 
M. Nemz. Müzeum herbariumäban ma is meglevö Comarum palustre var. villosum-Ja 
(tözegeper) nem igazolnä, alig hinnem el, hogy 40—60 evvel ezelött Vindornya 
medenezejenek olyan növenyzete volt, a minö ma inkäbb a Kärpätok lapjan, vagy 
a märamarosi tengerszem tözegmohäjän (Sphagnum) terem. Havasi nyom különben 
a Hansäg läpjäb6l is ismeretes." Ma a Balatonmelleken a tözegmohänak hire sincs. 
Hogy nincs-e ott a hamva, a Termeszettudomänyi Tärsulat serenyen müködö tözeg- 
bizottsägänak lenne föladata kideriteni. A tözegmohät kiserö növenyzet azonban 
Vindornya läpjäröl csak nem regen tünt el. Ilyen volt a Wierzsickt lefestette, havas- 
videki läpok füve: a tözegeper, a läprozmaring (Andromeda polifolia), ket harmatfü 
(37. &s 38. äbra) meg a mohabogyö6 vagy tözegbogy6 (Oxycoccos). Ezeknek ma 
Vindornyän nyoma sincs, nincs a vidrafü sem (92—93. old.). Mai füvei közül a 
Carex nigra meg szinten magasabbvideki, a többi a lecsapolt helyen üjabban 
összesereglett közönseges keverek, nyomasztö gyom. 
Vindornya most meglehetös kiszäradt, lapos ret, csatorna szeldeli ät, a vizet 
elvezeti. Tözeget äsnak rajta s a kiäsott melysegben viz gyülik össze. Van meg 
kisebb nyirvese vagy csalit (betuletum), a pelyhes €s csüngövesszös nyirfa eltere- 
seivel, mocsärtölgygyel, kutyafa vagy ebsefa, enyves &gerfa, rezgö6. nyärfa, füzfa 
(Salix cinerea, 5. alba, S. purpurea, S. fragilis), känyafa, vad rözsa (Rosa dumalıs, 
R. corüfolia), szeder (Rubus discolor, R. pachyphyllus, R. caesius) tärsakkal. — Van 
Vindornyalak fel&E nehäny feketekergü fenyö is. 
A nyirjest säros es vizes ärok fogja körül, de az egesz környeke csupa fü 
es kör6 giz-gaza. En ezt is, valamint a Vindornyänak egesz területet keresztül kasul 
Atkutattam, de az emlitett növenyeknek csak hült helyet läthattam. 
Az egesz kiszäradt laposät az Agvostis alba L. (A. stolonifera aut.) összefüggö 
gyepszönyege növi be, pirosl6 virägzatätöl nagy darabjai vöröslenck. Mas päzsitja 
az ebüröm (Daciylis glomerata), a Holcus lanatus, Festuca elatior, Phleum pratense, 
Arrhenatherum elatius, Poa trivialis, .P. fertilis,. Aira caespitosa, Calamagvostis ept- 
geios, Lolium perenne, — toväbbä säsa a Carex strieta, C. nıgra, C. hirta, C. hirtae- 
formis, C. pseudocyperus, a Seirpus maritimus, Sc. Tabernaemontani, Sc. lacustris 
nevü käka, szittyök: Funcus obtusiflorus, F. articulatus, F. bufonius. 
1 Pokornv: Verhandl. d. Zoolog. Botan. Gesellsch. 1860., 289. old. — BorBäs: Österreich. 
Botan. Zeitschr., 1886., 83. old., Vasvärm. növenyföldr. 66. stb. old. 
