144 Hosy iteljük meg ezek utan Vindornya laposät? 
ät lapnövenyzet virult, ma a porladekät mint tözeget ässäk ki. Mär a közelebbi 
idöben es viszonyok közt hihetöleg tözegmohäja sem volt, mert ez most a meszes 
videket, söt hazanknak alvideket is kerüli. Az alföldimohänak azonban meg itt. maradt 
az utölja, az Amblystegium riparium. Ma azonban ez &s mäs nem gyümölcsözö 
moha meglehetös alärendelt szerepet vegez e medencze füvei között. Hihetöleg sokäig 
ez a moha teljesitette itt a tözegmoha munkäjät, ügy mint meg nem regen az Alföld 
ingö. läpjan es mäs mocsäri növenykepzödmenyen is. E mohäröl következtetve 
tehät Vindornya a szäritäst megelözö utölsö idejeben alvzdeki vagy ingö läp volt. 
De mindeg alvideki läp volt-e, Vindornya? 
Ha a hegyeknek regibb magassägära gondolunk, Vindornyänak mai, utölsö- 
idöbeli ällapatät mäsfajta, talän sphagnumlaf elözhette meg Ss az emlitett havas- 
videki füvek ezen telepedtek volna meg. A Sphagnum-moha eltünven, bizonyära 
mäs tözeglakö viräg is elpusztült vele, de az emlitett havasvideki öt läpfü, azutän 
az alföldi moha lapjän is fenmaradt s a lassankent ätalakült alvideki-termeszetü 
läpnak is vezernövenye lett, csak szäzadunk közepe utän tünt el. Ilyen fü Tapolcza 
körül a Sesleria coerulea, Primula farinosa, Ha a tözegmoha Vindornya: meden- 
czejeben soha nem lett volna, akkor a havasvideki füveket a nem messze fekvö 
stäjer vagy oszträk havasböl a madär hozhatta, s az analog helyen meggyökeresed- 
tek, ällandök maradtak, s oly mohaszötte läp vezernövenyei lettek, a minö kap- 
csolatot ma, ily alacsonysägban es Alföld közel&ben, mäsutt sehol nem ismerünk. 
A multnak ezt a rejtvenyet, valamint hogy .nem a jegkor idejeben ide sodrott 
maradek-e, földeriteni, illetöleg bebizonyfitani, ma csaknem lehetetlen. 
Vindornya havasi läapnövenyeinek törtenete megfejtetlenül, termeszetszerü titok 
maradt elöttünk. Ilyen ertelemben hazänk szomszed területei, Szlavön- Es Horvät- 
orszägot is beleertve, meg ismeretlenek, tehät magyaräzatot vagy megfejtest onnan 
sem merithetünk. Leginkäbb analog vele a baktai t6 Eger mellett, de ennek tözeg- 
mohäja van, a sphagnetum jellemzö Meesia longiseta mohäjäval, Cicuta-val, Drosera 
rotundifolia, Carex rostrata, Menyanthes trifoliata, Potamogeton natans stb. füvek- 
kel, tehät a baktai t6 inkäbb hegyijellemü. 
Vindornya läpja az alföldi es felföldi läp kiegeszitö ismeretere is vezet. A 
gyakrabban hasznält alldp vagy siklap‘ es felldp (dombos lap) ” elnevezes nem 
egeszen jellemz6, söt bizonyos hiänyossägot ärul el. 
Megengedem, hogy a sikläp meg a közepen domborod6 felläap Euröpa Eszaki 
reszen kivälöan jellemzö, de en hazänkban sok helyen ügy lättam, mind a felvideki 
sphagnumläp, mind az alföldi reti lap (sikläp, alläp) meglehetös sik, söt Märamaros- 
megyeben az itt Zengerszem-nek nevezett j6 nagyterjedelmü sphagnumläp nem- 
csak hogy fel nem domborodik, hanem befel€E mindeg süppedöbb, s a közepen 
rendesen ällö viztükör csillog.” En a sphagnetum domborodäsät legfeljebb igen 
csekelynek, vagy majdnem sikfelszinünek tapasztaltam, csak a Szemenik erdös 
reszenek tisztäsan lättam mintegy lZdpzsombek-ot, zsombekformän felemelkedö, 
Sphagnum- &s moha-(Zolytrichum)-alkotta sok küpforma dombot egymäs mellett, 
de reszint az alkonyat, reszint vezetöm szerencsdtlensege nem engedte meg, hogy 
ott toväbb körülmenyesebben megvizsgälhattam volna. 
ı Pokorny: Magyarorszäg tözegkepletei. Mathem. &s Termeszettud. Közlemenyek II. köt., 
1862., 80. old. 
2 Pırras: Lexicon XVI. köt. 350—51. old. 
3. Mathem. &s Termeszettud. Közl. XV. köt. 14546. old. 
