Apart rötje vagy kaszälo füve. 145 
Minthogy a felläp gyakran felvideken, az allap Alföldön van, tehät geogra- 
fiailag is jol szetvälik egymästöl, megfelelöbbnek tartanäm vagy földrajzi nevvel 
(felvideki &s alvideki läp) jelölni, vagy a läp elnevezeset jellemzö vagy alkotö 
növenyzeteröl kölcsönözni, mert ez a läpnak egyeb fizikai körülmenyeivel is egybe- 
väg. Felvidekünkön säsos, csätes,! szittyös mocsarat vagy lapot ismerek, Alföldün- 
kön €es dombos videkünkön (Ecsed, Balaton- es Fertömellek stb.) sphagnumläp 
vagy felläp nincs. 
A felläp vagy sphagnumläp (sphagnetum) az alkotö Sphagnum (tözegmoha) 
nagy masszäjätöl olyan, mint az öriäs szivacs, täplälö vize mesztelen. A rä telepedö 
növeny egesz sajätsägos, inkäbb havasi läpnöveny. 
Iyen nälunk az Aspidium cristatum, A. deorsi-lobatum, Oxycoccos, Empetrum, Molinia 
coerulea, Scheuchzeria, Calla, Scirpus alpinus. Andromeda, ‘Carex Ppauciflora, C. rostrata, C. 
canescens, Eriophorum vaginatum (E. Kerneri Urızr.), Viola Pubinervis, harmatfü, Apzilobium 
Palustre, Comarum, Parnassia, Ligularia, Pedicularis sceptrum Carolinum stb., a fäsak közil 
a törpe fenyö, a kärpäti nyirfa, Alnus glutinosa, A. pubescens &s var. Carpatica, a rozmaringfüz, 
Salıx Bentandra stb. 
Az alföldi läpot meszes viz itatja, leginkabb csätefele fü (Cyperaceae), käka, 
szittyö, nad &s mäs kisebb-nagyobb päzsit alkotja, de közeje mäs fü is keveredik, 
a pafränyok közül az Aspidium thelipteris, külsöleg feketellö, szenesedö tökejevel, 
az A. spinulosum &s a hely termeszete szerint sok szep virag. Mohäja a vizi Aypnum 
vagy Amblystegiuum, fäja a kutyafa, a hamvas füz, a känyafa, rozmaringfüz stb. 
Vindornyänak a fäja &s mäs füve, meszes vize, valamint az egesz alja ugyanaz, 
mint Alföldünk ingovänyäe, csakhogy most a täplälö vizforräsa megszünven, szäraz 
rette kezd alakulni. A 92. oldalon elöszämitott hegyi läapfüvei azonban alföldi 
jellemet egesz megvältoztattäk es eredetet egesz rejtelmesse homälyositottäk. 
Vindornya tehät alföldi jellemü läp volt havasaljai növenyzettel, ezert a reti 
lapnak (sikläp) a sphagnetummal valö äthidaläsa. Regi idöben olyan is lehetett, 
mint ma a Hevviz, volt viztükre is, süppedös karimäjän sok csäte, päzsit, nad es mäs 
virägzö fü gyarapitotta a tözegkeletkezest. 
XXIN. FEjJEZET. 
A PART RETJE VAGY KASZALO FÜVE. 
Keskenyebb vagy szelesebb ret az egesz Balaton melleken van, es pedig a 
nädtalan helyen egesz a vizig beterjed, a nädas parton pedig, a szärazabb talajon, 
a näd elött szünik meg. Baromtenyesztesre a videk a könnyü itatäs miatt is czel- 
szerü, de a bakonyi oldalon a parti lapaly sehol sem nagyon szeles, a szöllötermeles 
pedig a häzi ällattenyesztest a legszüksegesebbre szoritotta. A nadas oldalon itato 
helynek egy-egy darabot kivägnak, s a jöszäg az aprö vad sarjunädat lerägja. — 
Messzebbre terjed a ret a töt6ol Badacsony-Tomajnäl, a szigligeti &s tapolczai 
teknöben a Hevviz lefolyasa menten s Fenek körtil. Akali es Szepezd környeken a 
part köves es meztelen. 
"A felvideki magyar nep csare-ja a Sauergras; a balatonmelleki csdde — leveles gally. 
® Var. Carpatica Borg. ined. foliis obovatis obovatoque subrotundis, illis typi conspicue 
minoribus, apice rotundatis, inaequaliter denticulatis, hinc et inde obsolete biserrulatis, iunioribus 
subtus tenuiter pubescentibus (Tätra-Szeplak). 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. 1652 2. szakasz. 10 
