A sösföldi növenyek. 147 
Fenek retjen a Cardamine dentata, Polygala comosa var. subsempervirens, Symphylum 
officinale, Valeriana dioica, Carex hirta, C. muricata, Medicago lupulina, Ranunculus Boraea- 
nus, Lychnis flos cuculi, Plantago maior, Achillca asplenifolia, Myosotis palustris, Linum cathar- 
licum, Melampsora lini gombäjaval, Cuscuta epithymum, Althaeca officinalis, Tetragonolobus, 
Erythraea uliginosa, E. ramosissima, Potentilla supina, Rumex limosus, Gnaphalium luteo-album, 
Stenactis, Carex pseudocyperus, Berula, Bidens cernuus, B. tripartitus, a fas növenyek közül a 
Salix amygdalina, S. alba terem. 
XXIV. FEJEZET. 
A SOSFÖLDI NÖVENYEK. 
A Balaton vize kereten szikes mezö nincs, azert itt a szikes pusztänak sajat- 
sägos köver vagy feherrel kergezett növenyzete (halophyton) sem terem. Azonban 
az elpärolgö vizböl maradt sö aäthatotta friss nedves parton, leginkabb a nädatlan 
deli reszen, Kenesetöl kezdve Keszthelyig, különösen pedig, a hol a pontusi rete- 
gek agyagja (kenö földje) kibukkan, egesz sereg sösföldi fü terem azok közül, 
melyek hazanknak mäs mocsarai szelen vagy leapadö Es kiszäradö talajan jellemzö 
es ällandö szövetkezetet szoktak alkotni. Legkivalöbbja ennek a szövetkezetnek a 
szep pirosvirägü eziezkafarka (Achillea asplenifolia, 39. äbra), a Duda marina, B. 
media €5 B. rubra, az ezerjöfü (Erythraea uliginosa €s E. ramosissima), a Teucrium 
scordium var. Pannonicum, Trifolium fragiferum, Allium angulosum, Orchis palu- 
stris, Odontites serolina, Lythrum hyssopifohum, Folygonum amphibium terrestre, 
mind piros virägokkal, az Aster Pannonicus, Veronica Anagallis, V. acutifolia, 
Mentha Pulegium kek vagy lila, a Balaton körül gyakori es jellemzö Meldlotus 
dentatus, Plantago marıtima, Tetragonolobus sıliquosus, Lotus tenuifolius, Inula 
Britannica, Rumex maritimus, a Pulicaria vulgaris &s P. dysenterica, Scorzonera 
parviflora särga viragokkal, mig tengerparton is uralkodö a hüsos halophyton közül 
a köverded Plantago maritima, Triglochin palustre, Chenopodium botryoides, Ch. 
glaucum, Ch. acuminatum, Ch. intermedium, Atriplex microspermum, A. roseum, A. 
salınım &s mäs laboda, az Euphorbia Gerardiana, Kochia prostrata, Lepidium ruderale, 
L. graminifolium, Reseda luteola terem itt. Itt-ott a szärazas-termetüi Zgwisetum ramo- 
sissimum surlöfü gyakori, mäsutt a Cirsium arvense var. perhorridum ällomänya 
szuröskodik, Szäntödon pedig a nedves sös parton a feher mälyva olyan tömen- 
telen, hogy mär evek öta szegeny asszony ärendälja es orvossägnak valöt vagon 
szamra gyüjt es küld belöle. A fehervirägu Samolus ritka, a hazai Silene multiflora 
csak reten, Lepseny &s Balatonfö-Kajär közt, valamint a siöfoki Söstönäl terem. 
Egyik jellemzö füve a Balatonpart sös, homokos talajänak a Scerrpus pungens 
nevü alacsony käka, mely mäsutt csak kev&s helyen terem az orszägban. Bövebben 
Es nagy seregevel övezi a nedves partot a közönsegesebb Sc. maritimus, mig a 
Hordeum Gussoneanum, Senecio dorius &s Cyperus Pannonicus vitkäbb. 
A mäsik sösföldi szövetkezet a szürke käka vagy csuhucsäte (Scirpus Hole- 
schoenus) mär a szärazabb bogläri parton szittyökkal (Funcus Gerardi, J. ranarius), 
sassal (Carex Oederi, C. flacca), különösen pedig a magas läpszövövel ((ladium 
Mariscus) keveredve, mig mäs tärsa, mint a Carex pseudocyperus, C. secalina, C, 
distans, Scirpus Tabernaemontani (sziki kaka), Sc. maritimus, Aira caespitosa, Atropis 
distans, Crypsis aculeata, Cr. schoenoides, Schoenus niericans, Rumex odontocarpus, 
hol a viz szeleben, hol a nedves parton terem. 
10* 
