150 A vegetatio eletkelleke s a flöra ältaläban. 
jellemü növenyzete, a növenyzetnek mäs-mäs fizikai eletföltetele van, ügy hogy a 
keleti földseg erdös videke külön-külön flöravidekre vagy tagra välik. A Balaton- 
mell&k e nagy terseghez kepest kicsi, de azert növenygeografiailag meg sem egy- 
seges flöra, hanem növenyzetenek megalakuläsät &s tagosuläsät tekintve, a magyar 
föld härom termeszetszerli területänek, härom termeszetes flöravidekenek tagja, 
illetöleg talälkozö helye. Läsd a terk&pet, a 45. äbra. 
Az egyik a magyarföldi flöravidek vagy Ös-Mätra öve, mely fökepen a Balaton 
fölött emelkedö erdötlen hegylejtö meszköves helyein virit, de minthogy kivalö 
összetetele mäsutt, pl. Budapest körül, Versecz alatt, a kincstäri homokmezön is 
epen ügy uralkodik, mint a hegyoldalon, azert gyakran pusztaı, söt keleti vagy 
pannoniai flöord-nak is mondjäk. /de-valo-nak is mondhatjuk. 
A mäsodik flöratag az illyr flöränak szetfoszladozäsa, kivält Somogy- €s Zala- 
värmegye hegyes-dombos videken. Ez tulajdonkepen ennek a flöränak a vegzödese 
eszakkelet fele. 
A harmadik tag, a norikumi flöra, a Balaton környekehez inkäbb csak közel 
van; keves vezernövenye terjed ide. 
Minthogy a magyarföldi tag ösi vegetatiö maradeka, tehät magätöl is lasst 
termeszetszerli pusztuläst szenved, a kultüra pedig a sirjät ässa, a melybe valöban 
mihamaräbb bele is kerül; minthogy a Horvät- es Dalmätorszägban terjedö illyr 
flöra a Szäva meg a Dräva sikjän, toväbbä a Drävän tül szetfoszlöban van, a nori- 
kumi flöratag pedig tulajdonkepen a stäjer es alsö-ausztriai havasok flöräjänak a 
hazai völgyekbe valö leereszkedese &s ismet szetfoszladozäsa: vilägos, hogy a härom 
flöra hatärän, az alacsonyabb, nem nagyon tagozödott, nagyobbreszt szäntott-vetett 
helyen, a härom flöratag jelleme ma mär külön-külön nagyon kirivo nem lehet, söt 
helyenkent egeszen összefolyik vagy a kultüra a jellemet eltüntette. 
OWL EE]EZEIE 
A VEGETATIO ELETKELLEKE S A FLÖRA ÄLTALABAN. 
Nagy viz, szikkadt part, keskeny fiatal partszegely, partfoglaläs, szäraz kis 
erdö, buza, j6 bor, szöllöpusztuläs utän gaz, keves szikla, rövid szavakkal az a 
jellemzes, a melyet az erdeklödönek a Balatonmellek növenyzeteröl nyujthatunk. 
A part bövül, a viztükör idönkent szükül, tehät a parti es szärazi növeny ter- 
jedesenek &s uj megtelepedesenek tere nyilik, de a friss földön — tapasztalas 
szerint —- rendesen nem a ritka, vagy mäs jellemzö vezernöveny telepedik meg, 
hanem elelmesebb tjabkori telepedök, nem sokfele, közönsegesebb fü raja (LS), 
old.) szokott összeseregleni, az a melyet epen a megtelepüles helyen gizgaz-nak 
mondunk. A Balatonmellek mäs helyen is gyakran ez gyözedelmeskedik, vagyis a 
közönsegesebb fü gyarapodik. 
A termeszeti kellek különben, mely itt a növenynek kinälkozik s a mely 
között eletküzdelmet folytatja, meglehetös kedvezö. 
1. A fekoes. A Balaton teknöje a neogenkorü pontusi tenger eltünese utän föld- 
süllyedesböl s több kisebb tömeder ‚összeolvadasäböl tämadt, meglehetös körülzärt 
s nagyobb äradäsoktöl ment melyedes. A növenyek ide vändorläsa meglehetös kor- 
lätozott s a befüvesedese egesz mäs, mint valamely nyilt s nagyobb ärterülete, 
