A vegetatio eletkellöke s a flöra ältaläban. | al 
pl. tül a Tiszän, az egykor nagyterjedelmü Särrete, a hovä az äradässal s a 
täplälö folysvizzel Evröl-Evre különbözö videk es hegy esiräi odasodrödtak, meg- 
felelö helyen kinöttek s a Särret flördjät szokatlan hegyi polgärokkal gazdagitottäk.' 
Ha videkünkre a szel, a madär, vagy mäs termeszeti erö magvat h«z, vagy hozott, 
könnyen a vizbe esik vagy sodrödik s elpusztül, a szäraz teren elö (verofilus) 
meg a hegyi fü csiräja a vizenyös parton vesz el, csak kev&s maradhat meghono- 
sodva a tömellek ällandö füve. De az uralkodö &szaki, söt bärmely mäs-iränyü 
szel? se hozhat különösebb növenymagvat ide, mert a környek flöräja meg akkora 
gazdag sincs, mint a Balatonmedencze veröfenyes lejtöjee. Különösen a homok- 
terület flöräja szembetünd, mind kevesbbe elenkülhet az Alföld nagy €s gazdag 
homoki flöräjäböl. A homokot kedvelö Corispermum termesenek könnyitö zdszlaja 
is van, meg sincs a Balatonnäl, pedig tül a Dunän (C. nitidum, Csäszär m. 
Komäromvm.) terem. A növenyzetnek az a kölcsönös közlekedese es boldoguläsa, 
a mely Buda hegyeinek erdötlen lejtöin, meg a Räkos mezejen ismeretes, a 
Balatonpart hegy&n meg a töveben, a nedves parton, letre nem jöhetett. A Balaton- 
mellek flöräja tehät regi fogyatkozottsägänak meglehetös vältozatlansägäban marad- 
hatott, kivält a mozgalmasabb kultüräig mind a hegyen, mind a part körül (114. old.), 
ügy a mint valaha ällandösägra szövetkezett. 
A fekves különben kedvezö6. A nagyobb lejtök del fel& tekintenek, a deli 
resz nyiltabb, lapälyosabb vagy mocsaras berck. A vadon termö vegetatiöröl, 
a munkält föld öveben. ma csak szakadozott tudomäsunk lehet, mert a kultüra alig 
hagy neki itt-ott mezsgyet vagy kisebb darab helyet. A gyakran bolygatott vagy a 
termesztmenynek esztendönkent regöta jöl elkeszitett talajban, meg az üjabbkori 
szöllöpusztuläs utän is, a maradandöbb tanyät kedvelö füvek ällandö szövetke- 
zett&e nem zärközhatnak össze, a gyom Es körö hatalmaskodik, s elnyomja a köze 
mereszkedö ritkäbb füvet. 
A Balatonmellek meglehetös felre esik a keleti növenyek dunamellcki ütjätöl 
(läasd. a 87. old.), azert a növenyzete inkäbb delnyugatröl bövült. 
2. A termördieg nagyobb resze munkält &s hasznält avagy legeltetett; nagy 
tersege a vadon termö növenyzetnek a keskeny €&s alacsony szäraz partvideken 
nem marad. A täjek eleg tagozatlan. Meg a kultüra öveben is nagy darab kopär 
helyek vannak, melyekröl a szel lesöpörte a termöreteg nagyobb reszet, alatta 
közel van a kö (Füred &s Aszöfö közt es meginkäbb Akali &s Szepezd körül), 
melybe kivält a fa gyökeret nem verhet. Kenese körül a termeketlen kopär földet 
deemenyes-nek nevezik. A hegytetö meg a szikläk növenyzete gazdagabb, de kis- 
terjedelmti, tehät a talajbeli viszonyok a vadon termö vegetatiönak nem a legked- 
vezöbbek, a kapa meg az eke pedig jobban pusztitotta, irtjia ma is. A talaj geolögiai 
minöseget läsd a XXXlll. fejez. 
3. A Balatonmellek eghajlata ältalänosan mondva közepeuröpai, sem nem 
egeszen tengeri, sem nem egeszen a szäraz, földsegbeli, olyan, a minöt a dan növeny- 
geografus? »az ernyösek es keresztesck hazdja« czimzessel fejezett ki. Tul-a-Dunän 
I Iräz puszta növenyzete; Magy. Orv. es Termeszetvizsgälök Munkälatai XX. köt (1880.) 
308., XXV. köt. (1890.) 481. old. 
2 A szel hatäsät a hinärra läsd a 64. old 
3 Scnouw: Grundträk til en almindelig Pfantegeographie 1822, nemet kiad. 1823. 509. old. 
s Momente zu einer Vorlesung über die pflanzengeographischen Reiche (Berlin 1833.) 626— 27. old. V. 
ö. Thome növenytana 1. magyar kiadäsänak 350 —51. old. 
