152 A vegetatio eletkelldke s a fiöra ältalaban. 
hüvösebb, mint a haza bels6 resze, nyugati €es &Eszaki resze hidegebb, mint a keleti 
es deli täja. De Keszthely videke hirtelen ugrässal illeszkedik bele a delkeletibb 
klima övebe.! Az egesz Balatonmellek az Eszak Es del közeptäja fele közeleg, megis 
mind ez nem elegendö olyan gazdag flöra sarjadzäsära, a minöben pl. nem messze 
Budapest körül gyönyörködhetünk. Nem csak a növenyfaj kevesebb szäma szüli a 
szembeötlö különbseget a hüvösebb videken, hanem hatärozottan mondhatom a bogär- 
viläg egyszerübbsege is, a ınely tehät koränt sem rajzza itt ügy körül a növenyzetet, 
annyi hybridatiöt nem okoz, mint kelet fele. Tapasztaläsom szerint, az egyenlete- 
sebben meleg täjon, a hemzsegö bogärviläg tanyajan, a növenyfajvegyülek gyakori 
szokott lenni. A Balaton körül csak az Inula, Eprlobium, Verbascum, tölgy, füzfa, 
menta, pemetefü, lösöska, Potentilla hoz letre keves fajvegyüleket, de egynek-egy- 
nek az individualis szäma is keves, s aränylag legtöbbet lelni Keszthely, Tihany 
es Füred körül. A feher härs hydridje nem Füred parkjaban keletkezett, ültetessel 
került oda. De a hüvösebb Eghajlatböl kifolyölag a növenyfa) is ällandobb, nem 
variäl annyira, nincs annyi fajtäja vagy mäs elterese, mär mint Budapest körül, 
vagy hazänkban jobban delkelet fele. 
A balatonparti közsegek növenyzete között nem annyira az eghajlat es hömer- 
seklet,” mint a videk földrajzi tagosuläasa alkot különbseget. Keszthely videke sokkal 
nagyobb, tagoltabb &s vältozatosabb, a flöräja is tetemesen gazdagabb, mint pl. 
Balatonfürede. 
A szäraz klima az alacsonyabb täjekon az erdö tenyeszesenek esa fäk hatal- 
masra növesenek nem kedvezö, söt, kivält eszakkelet fele, korlätozö6 vagy satnyito. 
A fa, kivält a pelyhes tölgy meg a cserfa, a partlejtön alacsony vagy egesz nyo- 
morek bokor, mint a Karszton, az erdö kicsi, szakadozott, hianyos vagy teljesen 
tönkre ment, a nyäri höseget nem birja elegge mersekelni. Ketsegtelenül az erdö- 
irtäs is rontott, de ez mind csak az erdöpusztuläs javära esett, mert a helye most 
inkäbb a pusztai fü es kör6 tenyesztesenek kedvezö. A hüvösebb klima bükkje az 
eszakkeleti parton termeszetszerüen meg nem terem. 
Az esözes ds harmat legkevesebb a Balatontöl Eszakra, az Eszakkeleti reszen 
s innen közel del fele, több a nyugati es delnyugati täjon. A megäzäs maximuma 
nyär elejen, jüniusban van. Jul, aug. €s szept. hönapban mindenütt, de kivält az 
eszaki oldalon, az esö sztike eErezhetö.? Itt, különösen Akalitöl kezdve Almädig 
jül. es aug. meglehetös szäraz Es tikkasztö, egyik oka egyszersmind a kopär lejtök 
es tetök csenevesz erdöinek vagy teljes erdötlensegenek, a mit a szöllöpusztuläs 
meg kietlenebbre vältoztatott. A Bakony deli lejtöi, de meg inkaäbb Buda kopär 
hegyoldalai valösägos terme&szetszerü elpusztulö felben vannak, a szö szoros Eertelme 
szerint, azaz lassankent pusztära vältoznak ät, ha csak az ember faültetessel vagy 
mäskep gyözve nem küzd ellene. A Balatonpart eszakkeleti lejtöin a nyäri forrösäg 
öregbedesevel meg az erdö eltünedezesevel a forrö pusztät kedvelö keleti füvek 
könnyen meghonosodhattak, a szäraz földsegbeli klima videkeröl ide Erkezven. 
Tavasztöl kezve nyär fel&e a hömerseklet meglehetös aränyosan gyarapodik, 
öszkor aränyosan csökken, a balatonmelleki szep Öszt dicserik. De az evszak 
väaltozäsa megis eleg egyenetlen. Termeszetszerüleg, mint alpesiböl valö ala- 
I SARINGER: A Balaton környekenek Eghajlati viszonyai, 121. old. 
= V. ö. SÄRINGar i h. 44. old. 
3 SÄRINGER : i h. 97, 110. old. 
