154 ‚A vegetatio eletkelleke s a föra ältalaban. 
a Balaton melleket a magyar &s oszträk (PorTENScHLAG, PokorNY) botanikus korän 
lätogatta, minden erdekesseget nagyobbreszt j6 korän összegyüjtötte Es följegyezte, 
ügy hogy csak kevesebb növenye maradt kesöbbi megfejtesre (Potentilla Sadleri, 
Ouercus sublobata, Knautia Pannonica HEUFF). 
Megvallom, ez az en kutatäsomat is bägyasztotta, ki a magyar haza legneve- 
zetesebb florisztikai helyein hozzä vagyok szokva a gazdag gyüjteshez; a Balaton- 
näl, az alacsony videken ellenben most mär ritkasägban, üjsägban nem välogat- 
hattam, söt nagyobb excursiön meg kellett elögednem keves, nem nagybecsü gyüj- 
tessel is, kivält ha nemelyik megis a fel nem jegyzettek közül valö volt. Igazaban 
tehät a Balatonmellek flöräja aränylag nem szegeny, csak magamhoz viszonyitva 
a kutatäs nem jutalmazott kivälöakkal s az enumeratio összeällitäsa volt helyenkent 
erdektelen. Szep &s tanulsägos vegetatiöja van, noha nem a leggazdagabb €s a 
legeslegerdekesebb az orszägban, termeszetszerü folytatödäsäval, a magyar fövärose- 
val nem versenyezhetik. Lätszölag epen azert veszt a Balatonmellek erdekessegeböl, 
mert termeszetes öve toväbb j6 messzire folytatödik &szak-kelet feleE s hasonlö 
flöräban sok helyen gyönyörködhetünk. A Balatonnäl ketsegtelenül nevezetesebb 
növenyföldrajzi terület Erdely, Krassö-Szöreny-värmegyenek kivält a dunamelleki 
resze, Temesvärmegye Bjelobrdo nevü homokpusztäja, hazanknak bärmely havas 
csücsa vagy Fiumenak egeszen mäsforma mediterrän videke, de termeszetesen 
ezeket a helyeket kutatni' nem is egeszen olyan könnyt, mint a Balatonmellek 
flöräjät ättekinteni. Minthogy sok tisztäzandö vagy mäs ritkasäg nem nehezitette 
a kutatäsomat, mert az egyszerübb közepeuröpai flöränak nagyobbreszt az isme- 
retes fajait kellett följegyeznem, maradt idöm a helyszinen is, hogy a flöra keletke- 
zeseröl, szetbontogatäsäröl, okairöl stb. elmelkedhessem. 
A balatonmelleki vegetatio körülbelül olyan vegyülck, mint a közepeuröpai 
flöra, hazai flöränkat tekintve leginkäbb a delnyugati täjjal foglalhatö össze. Meszes- 
földi növenyzetevel azonban nemcsak a hazai, hanem az euröpai flöräböl is elönyösen 
välik ki s az egykorü meszes videkevel (Vertes, a budai, nögrädi, honti, barsi meg 
a nyitramegyei triaszkori hegyek, valamint a Karszt), söt jellemzö me&szhavasi növ£- 
nyeiröl meg Alsö-Ausztriäeval is van regikorü szorosabb kapcsolata. 
Mai legkitüntetöbb jelleme, mintegy koszorüja, a bakonyi part hegyenek 
az a növenygeografiai säv, a mely Keszthelytöl a Balaton fel& lejtö erdötlen 
videken, toväbb a WVelenczei-t6 fölött a magyar föväros, innen a Mätra, Eged 
(Eger), meg a Bükk fel& tart s a Hegyaljan ät särosmegyei Kisfaluig (Maloveszka) 
terjed. Ennek a magyar flöracsiknak vagy vonuläsnak a terjedelme szelessegeben 
nem nagy, eppen az a csik ez, a melyet az äldott szöllötermekkel legjobban pusz- 
titottak es meg keskenyebbre szoritottak. Regi eredetisegeböl meg ma is elegendö 
nevezetes növenye maradt, Öösi jellemere belöle hatärozottan räismerünk (lasd a 
mesz növenyzetöt). Tu] rajta az erdö vegetatiöja olyan, a minö akärhol Közep- 
Euröpäban. Ha a bakonyi part hegyenek e keskeny flörasävjät ereklyenövenyeivel 
elvehetnök, vagy ha egykor termeszetszerüleg tönkremegy, a Balaton szäraz part- 
mellekenek jelleme is oda lesz, az ege&sz videk növenyzete, a vizen tul, kharakter 
nelkül val6 keveredes marad, az itt-ott maradoz6 keves regi az üjabb települök 
raja közt aligha bir többe regi jellemz6 szövetkezette összezärködzni. 
A Balaton melleken itt-ott me&g a pontusi földretegek bäntatlan darabkäin 
lätni eredeti pusztai vegetatiöt, egyebütt a müvelt föld terjeszkedik. 
