A Balaton vizenek hatäsa a szärazparti növenyekre. 155 
A szärazparti flöra jelleme az &venkent lombvältö fäs növenyzet, kivält tölgy, 
cserfa, cseresznyefa, almafele bokor, rözsafele &s vitorläsvirägü aprö cserje, magas 
liliacea, mediterrän &s keleti összeseregl&s, havasi €s tröpusi ereklye, nehany benn- 
szülött, keves örökzöld (Helianthemum fumanum,' boröka, Daphne cneorum), de a 
videk Polygala-ja, Helleborus-a, fagyalfäja &s cserfäja a lombjäval olykor telen is 
zöldell, a mi hamaräbb visszahanyatläs a sempervirentiäröl a lombvältö fele. Az 
ellenkezö jellem csak a hatäron nyilatkozik, mint a csarab szalmavirägaval Es ciprus- 
formäjü levelevel Sümegen, a Pirola a Tätikän, az Oxycoccos hajdan Vindornyän. 
Legnagyobb &s legnevezetesebb csalädok a päzsitfelek, a säasfelek különösen 
a vizjärta parton, a liliomfelek, a feszkesek, ajakosak, tätogatök, ernyösek benn- 
szülöttel &s sok behurczolttal, a boglärkafelek, keresztesvirägüak ösvezerfüvekkel 
(Erzoldh)zes bevändoroltakkal, a szegfüfelek, rözsa- ES vitorläsviragüak. Kisebb, 
de nevezetes csalädok a tölgy-, nyir-, füz-, söska-, mälyva- (romkövetö beväando- 
roltakkal) es kutyatejfelek. 
Nevezetesebb a Poa, Festuca, a länyhaj (Sta), a säs, laboda, Anautia, az üröm, Achillea, 
Centaurea, aszott, Crepis, Lactuca, Hieracium, Galium, Vinca, Centaurtum, menta, kakukfü, SewZellaria, 
Glechoma, Onosma, Cynoglossum, nefelejts, Veronica, Odontites. Seseli, Physocaulus, Thaletrum, Caltha, 
Papaver, Sisymbrium, Alyssum, Aethionema, Helianthemum, ibolya, szegfü, Gypsophila, Stlene, Zlthaea, 
Polygala, Erodium, len, rözsa, szeder, Potentilla, Cylisus, Genista, Medicago, Melilotus, Coronilla stb. faja 
vagy faji tagozödäsa. 
Fogyatekosak az edenyes virägtalanok, a hövirägfelek, a Sarıfraga, Semper- 
vivum, Ulmaria,; a nyitvamagzöknak (beleertve a fenyöfeleket) egyetlen növenye, 
a boröka nö a videken. Közep-Magyarorszäg hegyeinek (Esztergom, Visegräd, 
Nagyszäl, Mätra stb.), a Mecseknek, Papuknak &s Horvätorszäg tetöinek jellemzö 
bokrocskäja, a Spiraea vagyis gyöngyvesszö,” toväbbä a törpe mandola, Waldsteinia, 
Genista procumbens, Sesleria varıa, Astragalus exscapus, Cyperus longus, Peltarta, 
Crepis Pannonica, a csarab stb. hiänya a Balatonnäl szembeötlö. Nagyon fogya- 
tekos vegre a vizi füvek csalädja termeszetszerüen is, de kivält a Balaton mellexen 
(läsd a 85 —88. old.). 
XXVI. ERJEZET. 
A BALATON VIZENEK HATASA A SZARAZPARTI NÖVENYEKRE. 
A Balaton vize mäs belvizünktöl annyira nem különbözik, hogy a parti növeny- 
zetre direkt olyan hatäst gyakorolni tudna, a mely az idevalö füvek belyegein iS 
föltetszenek, a minöt a tenger okoz. Ez t. i. izlelhetö mödra söval kergezi be a 
part füvet, a söval telt szel pedig a cserjenek a szel fele fordulö oldalät elnyo- 
moritja.° A tengeri klima alatt a növeny eletfolyäsa is egyenletesebb, mint a 
földseg belsejeben, a minek vegsö nyilatkozata az örökzöld növenyzet, vagy a meg- 
szünese a kontinentälis eghajlat alatt. A Balaton ilyen egyenletesbitö hatäst se 
gyakorol. 
A Balaton vize csak a közel partra hat, a mennyiben szetszivärgö vizevel, 
valamint a harmatkepzödessel nyirkosan tartja, tehät ennek megfelelö füvet tud 
täplälni. E viz hatäsa megszünik, mihelyt a nyirkos parttöl a szäraz oldalra lEpünk, 
1 WILLkomM: Forstliche Flora, II. kiad. 718. Borsäs: Erdesz. Lapok, 1885. 300. old. 
2 V. ö. Magyar Növenytani Lapok. 1890, 70—71. old. 
% Freyn Jözser: Die Flora von 'Süd-Istrien, Becs, 1877. 8. old. 
