156 A Balaton vizenek hatäsa a szärazparti növenyekre. 
a növenyzet felfele tüstent megvältozik, s a nedves £s szäraz part növenyzete között 
pontos hatärt vonni eppen nem lenne neh£z. 
A hegy, söt a parti homok vegetatiöja tehät a viz hatäsätöl függetlenül fej- 
Iödik, akär lenne alatta a Balaton, akär nem; tavaszkor körülbelül akkor Ebred, 
öszkor akkor szunnyad el, a mikor pl. Budapeste, pedig itt nagy töviz nincsen. 
A balatonparti hegyek növenyzete fejlödeseben, tovabbä ugyanazok a fenologiai 
fäzisok ismetlödnek, a melyek Budapesteben. Julius közepe täjan, vagy mäsodik 
feleben a fünemü növenyek javaresze egyformän elszärad mind a ket täj erdötlen 
lejtöin s kivält eszakkelet fele. Augusztus vegen es szeptember elejen mind a ket 
helyen üj vegetatio eled, mely a nyär kör6i, särgallö Es piroslö füvei vagy szürkes 
avarja között ösz vegeig eltengödik. 
Az eghajlati viszonyok nagyjäban szinten megfelelnek a vegetatio ilyen fejlö- 
desenek. Ha a Balatonnäl a tel valamivel hamaräbb, a tavasz pedig kesöbb köszönt 
be s a flöra fogyottabb, mint Budapesten, ennek nem eppen a Balaton vize az 
okozöja, hanem sok mäs fizikai faktor (talaj Es Eghajlat) összemüködese, kivält 
pedig a nem messze levö stäjer havasok hatäsa. A’ Balaton vizenek napi hatäsära 
dr. SARINGER azt a következtetest vonta, hogy delutän 2 örakor a Balaton vize 
egesz esztendön keresztül valamivel csökkenti a hömersek fokät, este 9 örakor 
pedig emeli; reggel 7 örakor januärban €s februärban kevesse emeli, mäskor pedig 
pedig csökkenti a hömersekletet.! Hirsyrory KaABos itelete szerint?” ez a hatäs az 
ismert vizsgälatokböl meg ki nem derithetö. 
De meg ha ez a nem nagy hatäs valösäg lenne is, leginkäbb a közel part- 
mellekre vonatkozik, a hol az &szleles törtent, nem a hegyre, a hol a höfok lassan- 
könt kevesbedik. Toväbbä a kitüntetett hatäs sem akkora nagy, hogy a hegyvidek 
növenyzeten fölismerhetö lenne. A szäraz hegylejtök €s tetök idönkent valö lehüle- 
sehez &s megäzäsähoz neha-neha a Balaton vize is hozzäjärul, de az egesz inkabb 
a videk egyeb klimatologiai faktorainak tulajdonitandö, a növenyzetre nezve a 
Balaton vizetöl eredö ältalänos &s rendesen ismetlödö hatäsnak nem tekinthetjük. 
A hegyi növeny szervezkedese tehät nem függ össze a Balaton vizevel, hanem 
az emlitett nagyobb termeszetes videk fizikai körülmenyeihez alkalmazkodik, reszint 
pedig mäsutt keletkezett szervezetenek ez a videk is megfelelö. 
Ha tehät egy növeny a Balatonnäl pl. jellemzöen nagyon sertes, mint pl. az 
Onosma vagy az Anchusa Italica, vagy nagyvirägu (mälyva), keskenylevelü, mint az 
alföldi fü stb., ezt nem a Balaton vize es melleke hozta letre, hanem az idevalö 
vagy ide lassankint összesereglett füveknek öröklött es magäval hozott sajatsaga 
es belyege, mely eppen a balatonmelleki viszonyokkal is harmöniäl, azert az ilyen 
növeny itt akär regebben, akär mostanäban meghonosodhatott. A Balatonmellek 
ösibb növenyeinek belyege elöbb keletkezhetett a Balaton-tö vizenel, az alakitö 
hatäst mär ez is kizärja. 
Az ilyen belyegeknek geografiai nyomozäsa, Öösszegyüjtese €s szigorü meg- 
rostäläsa azonban arra a helyre reävezethetne, a honnan a megegyezö-szervezetü 
füvek legaläbb bizonyos idöben szetäramlottak. Csakhogy ez a hely ismet a klima 
tetemes vältozäsäval a tudomäny elöl elmosödhatott, eredeti növenyei kiköltöztek, 
szetszärmaztak &s mäs szervezetüekkel keveredtek az üjabb helyen. 
A Balaton környekenek &Eghajlati viszonyai. 121. old. 
Pötfüzetek a Termeszettud. Közlönyhöz. 1899. 141. old. 
1 
P) 
