A szärazparti növenyek szervezkedese. 107 
A Balaton hegyvideken tehät nines növeny, a mely a Balaton vizenek hataä- 
sätöl tämadt volna; nincs olyan, a melynek belyege vagy faja csak a Balaton- 
mellek hegyein talälhatö volna, nincs szerv vagy biologiai jelenseg, a mely Eppen 
a Balaton hatäsa alatt keletkezettnek mondhatö lenne. A mit tehät SARINGER i. h. 
7. old. mond, hogy a Balatonnak aränylag kis területe es a sekelyseg miatt keves 
vizmennyisege nem elegendö arra, hogy a közel videken nagy vältozäsokat hozzon 
letre, avagy hogy az a csekely vältozäs, melyet elöidez, messze videkre is elter- 
jedne, botanikai szempontböl meg inkäbb Ervenyes. 
XX VII. FEJEZET. 
A SZARAZPARTI NÖVENYEK SZERVEZKEDESE. 
A növeny szerveinek czelszerü alkotäsät &s alkalmazkodäsät valamely helyhez, 
vagy megfelelö müködeset a növeny eletezeljära, hasznara €s a geograflai elterje- 
desre vagy egyes növeny eletmödjät &s alkalmazkodäsät valamely helyen, botanikai 
felfogässal gyakran ismertetik,! de egesz terme&szetes flöravidek tagjai szervezetenek 
harmoniäjät az uralkodö termeszeti ällapottal, kivält ilyenfajta videkröl nem igen 
erintik s az alkalmazkod6 belyeget a termeszetes videken nem gyüjtögetik Mivel 
a vizi füvekkel (13. old.) megkisereltük, a szärazföldiekkel folytatnunk kell. I116 
tudnunk, a term6szetes szervezked&sböl mi van itt. Munkänk azonban bö ismer- 
tetest meg nem enged, kis terre pedig nehez a legkirivöbbakat összevälogatni. 
A balatonparti növenyek szervezetenek kialakuläsa nem a legüjabbkori. Mint- 
hogy növenyeinek nagyobb r&sze összeseregles, föbb belyegeit többnyire magän hozta 
ide. Minthogy tovabbä vezernövenyei az Ösmätra termeszetes öven mäsutt is több- 
nyire ugyanazok &€s ugyanolyanok, következtethetjük, hogy a jellemzö belyegek nem 
a Balatonmellek kisebb területen, hanem nagyobbon &s magasabb regiöban is 
alakultak &s mödosultak, a melynek videkünk termeszetes tagja volt. 
A Balaton melleken, mint alacsonyan fekvö videken, a növenyzet, nagyjaböl 
tekintve, körülbelül ugyanazon termeszeti hatäsok között El, mint Közep-Euröpäban. 
Ha olykor-olykor hideg, szeles &s zivataros nap se ritkasäg, megis a növenyzet 
meglehetös rendesen &s aränyosan fejledezik, megelhetesenek nagy nehezsege nincs, 
ezert a közepeuröpai kontinentälis növenyektöl elterö szervezkedesre nincs szüksege. 
Az emelkedettebb helyekre leginkäbb a fäk vonulnak, söt koronäjokkal innen 
meg magasabb legi regiöba emelkednek. Meglepö, hogy a Balatonmellcken s 
hazanknak nem sokkal magasabb hegyein, ebben a felsöbb es ritkultabb levegö- 
retegben virägz6 fäk többnyire aprö- Es tökeletlen-viräguak, rendesen a szepszinü 
viräagruhäzatjok, a szirom nines A balatonmelleki fäk nagyobbıeszt tavaszkor 
virägzanak es porzanak; virägjok kiväl6an a szellö ütjän valö beporzäsra alakul, 
hegyelevel vagy kehelyfele takard csak kinyiläs elött vedi, virägzäskor a him meg 
a termö kibuvik közüle a levegöbe, hogy a szel a himport, a szirom alkalmatlan- 
kodäsa nelkül, könnyen magäval ragadhassa s a sajat viräg bibejere ne ejthesse. 
A tökeletlen viräg, ha nem egyenesen a Balatonmellek hegyen satnyult is el, de 
körülbelül ilyen ällapot közt keletkezett, s a Balatonmellek fizikai viszonyainak 
megfelelö s az ilyen videk jelleme. 
ı A sok kisebb-nagyobb ertekezesböl csak HıLDEBRAND-nak «Die Verbreitungsmittel der 
Pflanzen» (Leipzig, 1873.) czimü munkäjät idezzük. 
