158 A sgärazparti növenyek szervezkedese. 
Az erdöalkotö fäk viragainak tökeletlensege minden kisebb-nagyobb syste- 
matikai vagy florisztikai botanikäban olvashatö. Mi csak annyit emlitünk belöle, 
a mennyi biologiai fejtegetesünk igazoläsara leginkäbb szükseges. 
A Balatonmellek fäinak viraga az önöntermekenyüles (autogamıa) elkerüle- 
sevel egyenesen a cserefogantatäsra (dichogamia) alakult. Az itt vadon nem termö 
fenyön kivül valamennyi tölgy, bükk, nyirfa, egerfa, gyertyänfa, mogyoröfa, tehät 
a leggyakoribb erdei fa, valamint az ültetett szelid gesztenyefa &s eperfa is, mind 
sziromtalan, egylaki, a füzfa, nyärfa ketlaki, tehät az ällatok csiräi (animal hermaphro- 
ditum) mödjära köztök az önöntermekenyites (verfertözes) letre nem jöhet, mert a 
virägjok szetvältivarü (os diklinus). A körisfa meg a juharfa fogantatäsära nezve 
pläne vegyesvirägü (polygamia), vagyis ivari szetvältsäga reszint megvan, reszint be 
nem fejezödött, mert van közösivarü viräga (los hermaphroditus) is. A körisfa 
ezenfelül csaknem vagy egeszen meztelenvirägu. A szilfa szinten korän virit, de 
közösivarlı marad, szirma nincs, a szellöporzäs annäl könnyebb. Az erdei fäk ket 
elösködöje a fagyöngy (Viscum) meg a gyöngyös madärlep (Loranthus) szinten eleg 
tökeletlen virägüu, söt az ivarjok is elkülönzödik egymaästol. 
A tavaszkor lombfakadäs elött viritö somfa tökeletes-, de aprövirägü. 
Az erdei fäk virägtakar6 &s feltüntetö reszeinek tökeletlenseget &s aprösagät 
a biologiai okon kivül, ügy lätszik, a magas hüs legregiö, meg a tavasznak kisebb höfoka 
is elömozditja. Ellenben a meleg videkröl szärmaz6 fäk nagyvirägüak, de nälunk 
kenyestermeszetüek, mint a tulipänfa, Paulownza, ‘ trombitafa, Wistaria stb., a 
Bignonia magasra futö iszalag, s nälunk csak äpolva €s vedve tenyesznek, mert a nagy 
virägjok hüvösebb levegöretegben fejlödik, neha el is fagy. Ebböl az is megma- 
gyaräzhatö, hogy az almafa, körtefa €s cseresznyefa a Balatonmellek erdeiben mert 
nincs vagy mert ritka. Ezek a nagyobb-, szines- €s tökeletesvirägüu fak szinten 
tavaszkor viritanak, de nagy &s tökeletes virägjok miatt a fent elösorolt öshonos 
erdei fäink köz& sem systematikailag, sem biologiailag köze nem illenek, söt erdöt 
sem alkotnak, szälonkent keverednek mäs erdei fa köze. E vad gyümölcsfäkra, 
mint erdei fäink közül kirivökra, rä kellett mutatnom, ha nem erösitem is hatäro- 
zottan a lehetöseget, hogy nem termeszetszerü, a barkäsokkal semmiesetre sem 
egykorü öslakosai a videknek, hanem keletröl a madär szörta szet a magvät az 
erdöben, miutän az ösember talän mär Euröpäban is ültette, vagy a mikor mär 
Euröpänak eredetileg zordonabb &ghajlatät a fäsitäs €s gyümölcstenyesztes enyhitette. 
A Balatonmelleknek nehäny erdei fäja, mint a feketegyürü, a hegyi juhar, a 
härsfa, nagyobb- &s tökeletesvirägü, de virägzäsa mär a tavasz utöljara, vagy a 
nyär elejere esik. Az erdöben nagyra nem nö, ügy hogy sem a magasabb levegö- 
reteg, sem a kora tavaszi hüvösseg nem gätolja oly nagy mertekben a viräg töke- 
letesedeset, mint a korai barkäs fäket. Azonban a hegyi juhar, feketegyürü &s 
härsfa viräga sem lesz nälunk akkora, mint a tulipänfäe, vagy a Pawlownide. 
A balatonmelleki eserjek is k6söbb viritanak, nem is emelkednek akkora 
magasra, mint a magastörzsü barkäs fa, a virägjok nagyobb, tökeletesebb, szine- 
zettebb &s szebb, ezert nemelyik a lombja vagy viräga kedveert kerti viräg is lett. 
Ilyen kivält a csinos Coromilla Emerus, a fanyarka, a madärbirs, a bangitafa, a 
hölyagmogyorö, a borostyän, a söskabokor, szömöricze, egres, a sokfele vad rözsa 
es szederbokor. Aränylag legnagyobb viräga van a vad rözsänak. A farkashärs szep 
ı Termeszettud. Közl. 1899 486. old 
