160 A 'szärazparti növenyek szervezked6se. 
S 
Mivel hazank eghajlata a nagy virag növesztesere alkalmas, nem csoda, ha nagy- 
viragu mälyvät, Orlaya grandiflorad-t, Fumaria prehensilis-t, F.officinalist, pipacsot, 
Convolvulus Cantabricus-t a Balatonmellek is befogadhatta, s hogy itt a nagyviragü 
kerti disz szepen boldogul. 
A Balaton melleken ezzel szemben eleg gyakori a tökeletesebb fü viraganak 
tökeletlensege, illetöleg sziromtalansäga (Scleranthus, Paronychia, Herniaria, Alche- 
milla, Poterium, Sanguisorba) is. A viräg alkalmazkodäasäban emlitesre meltö a szä- 
razas takard, a melyet közönsegesen szahnavirdg-nak mondunk. Ilyen Aeranthe- 
mum, annuum, Helichrysum arenarıum, a csarab, Carlina, bizonyos tekintetben a 
fätyolviräg (Gypsophila paniculata), meg az Echinops Ruthenicus is, a melyet szä- 
razas külsejeröl a siöfoki nep forgacsbirkad-nak! nevezett. Az ilyen szervezkedesnek 
azonban ma csak a töredeket latjuk a Balaton melleken. 
A fünemüek leveleinek alakbeli elter&se aligha e videkhez valö alkalmazkodäs, 
kiveve azt, a mit majd häträbb a havasi növenyekröl mondunk. Az azonban gyakori 
a Balaton melleken is, hogy forrö6 nyäron sok növenynek alsöbb levele leszärad 
vagy lehull, hogy kevesebb kipärolgö felszine maradjon; mäse (bodros tölgy, 
Erigeron crispulus) nyäron bodrosodik. 
A növenynek mai alkalmazkodäsa, valamint a termöhelylyel valö összefüggese, 
a minek alapjän a honnanvalösägät megitelhetjük, legjobban kifejezödik a küls6 
mezen: szÖrössegen vagy kopaszsagan, Elenkzöld vagy deres szinen, szürössägan, 
szelidsegen stb. | 
A videk eredeti füvei legtöbbjenek, kiväalt a mesz ösi sziklatöröinek, deres 
bevonata (glaucedo) van, azert rendesen feheresek. 
Ilyen az Aefhionema, Festuca pallens, F. glauca, F. vaginato, F. Vallesiaca, a Dianthus 
serotinus, Artemisia saxatılis, Thalictrum maius, Iris pumila, a Seseri, söt a nedvesreti ‚Sesleria 
coerulea, valamint sok pusztai vezernöveny (Gagea pusilla, ärvalänyhaj, /rzs arenaria, GyPpso- 
Phila arenaria, Linum glabrescens stb.) is. 
Bekergezese (incrustatio) van az Egwisetum ramosissimum-nak, viasza a Primula 
farinosa-nak. Epen a videk sajätja v. jellemzöje nem elvenzöldszinti (Seseli leuco- 
spermum, Artemisia saxalılis, Cynoglossum Haenkei, Knautia canescens, Gahum 
Mollugo var. pycnotrichum, Cytisus Austriacus). 
Eleg gyakori a Balatonmellek hegyein, mint közös vonäs vagy örökles, a 
sürü, feherlö molyhos ruhäzat, vagyis a hofeherke-alakzat, az a külsö mez, a melyet 
a mediterrän, valamint a havasi fü is nem ritkän magära ölt, ügy hogy több növe- 
nyen közös eredetük belyegenek tekintendö. Ilyen a gumös Aanumculas Illyrıcus, 
a Micropus, Convolvulus Cantabricus, Coronarıa tomentosa a mediterran videkröl, a 
Gnaphalum sylvaticum £s Pulsatilla a magasabb videkröl, az Artemisia Pontica, 
A Austriaca, Cytisus aggregatus keletröl; de az innen behurezolt fü es körö 
is gyakran feheresmolyhü,) mint a pemetefü, Salvra Aethiopis (barlanglapu), Stachys 
Germanica, Althaca pallida, Lavatera. A Fotentilla impolta, Artemisia. cam- 
pestris es Fılago valöszinüleg elközönsegesedett mediterrän. A fü sürü moholymeze 
tavaszkor vedelem, nyäron pedig a kipärolgäs gätlöja. A Helichrysum arenarium 
meg a NXeranthemum annuum molyhossägahoz a szalmaviräg järul. 
Söt a molyhavetö növeny is jellemzöen jelenik meg a Balatonnäl, es pedig 
nemesak cserje, pl. a birs, a madärbirs, almafa, berkenye, a fanyarka, Populus vıl- 
U A forgäcsfänk is szärazasat jelent 
