A szärazparti növenyek szervezkedese. 161 
"losa,, hanem a’ fünemtek 'közt a Verbascum fHoccosum, Berteroa virescens, Semper- 
vıvum rarıipilum. Eleinte mint vedelem, ez a moholy is szükseges, k&esöbb mint 
tovabb hasznälatlan, nagyreszint eltünik, vagyis a növeny lekopaszodik. Nemely fänak 
molyha vagy szösze jellemz6ö:. cserfa, feher ..härsfa, Prunus dasyphylla, pelyhes 
tölgy. A mentäknak fokonkent valö molyhosodäsät läsd a 104. oldalon. 
A sovany föld meg a fortö mediterrän  videk jellemzöje az eltöviskesedes. 
Ioy fegyverkezik a kökeny, galagonya, a gerliezetövis, rözsa, szeder, a Cirsium arvense, 
Carlina‘ stb., a Ruscus aculeatus (tropicus, aztän mediterrän maradek), a Centaurea 
solstitialis, Lappula heteracantha, az ördögszeker, mint keleti väandor, de a szerb- 
tövis delkeletröl mär mäsodhelyröl erkezett hozzänk, elöbb Portugalliaban szällott 
le a .delamerikai hajöröl.! A szürös Cirsium brachycephalum csaknem bennszülött. 
A Dicra (kaszanyüg), Lathyrus (bükkön) kacskaringös. s ügy lätszik vissza- 
fejlödö iszalag, 'mert mär nem kuüszik, csak kapaszkodik. 
A fäk &s cserjek a hideg &vszakhoz ügy alkalmazkodnak, hogy tavaszkor 
fejlöd6 lombjokat meg jöval elöbb a teljes teli nyugalomnäl lehullatjäk &s lomb- 
talanul) telelnek ki (lombvalto vw, lombhullato Jar, a telizöld a 155. old.). 
A fäknak €s cserjeknek tavaszi kizöldülese, valamint az evenkint tövig elpusz- 
tulö többnyari fü megtjuläsa vagy kihajtäsa kikeletkor a kitelel& rügyböl indul meg, 
illetöleg fakad ki. De hazänk s a Balatonmellek flöräjära nezve is jellemzö, hogy több 
kivalöan magyarföldi fünek  kitelelö tölombja vagy tÖörözsäja (rosetta) van, mint 
bizonyos havasi fünek. A törözsa teteje (növekvö csücs) vagy szärrä nyulik meg 
(Draba demissorum, kövi rözsa, Dianthus Hungaricus, sok päzsit, Linum dolomi- 
tıcum, Helichrysum arenarium, Teucrium montanum, Alsine, Iris), vagy a tölomb 
alsö leveleinek töveböl fakad az oldalss szär. (KAnautia Pannonica, sok Potentilla-faj 
centralis rosettd-nal, a tüdöfü). A Cerastium vulgatum meddß szära sürtileveli rövid 
inda mödjära viseli magät, a földbe gyökeret ver s üj növeny lehet belöle. 
A walösägos indäröl val6 szaporodäs is gyakori (Zleracium, ibolya, Ayuga 
reptans, Lithospermum‘ purp., Gnaphalium dioicum stb.). A szeder indäja (töhajtäsa), 
valamint a Serrpus radicans (Nasvär, Soroksär) meddö hajtäsa is csaknem az inda 
mödjara viseli magät, szabad csucsäval a földbe furakodik, gyökeret ver, ivalakuan 
görbülve mäsik veget is a földbe erösiti. Az Arzemisia savatilıs, sok säs Es päzsitfü 
földbeli taraczkja hegyeröl bocsätja levelrözsäjät. A Dentaria meg a Sarifraga bul- 
bifera-röl, a Ranunculus ficarius-ı6l (12. äbra), a gumös perjeröl rügysarj, az Allızum 
oleraceum-röl meg az A. carinatum-röl hagymasarj, a Muscari-röl meg az Ornitho- 
galum-röl fiökhagyma välik le es üj növenynye alakul. A törpeszärü ibolya zärva- 
Porz6 aprö virägait egesz nyäron fejleszti s a termeset maga a földbe ülteti. 
Az el- Es behurczolasra valö szervezkedes a Balaton körül. 
A legelö ällat sok gizgazt összevisszahord, az üton &s pihenö helyen elhullat. 
A Balatonmellek alacsony es jöszägjärta videken ebböl egesz sajätsägos burjän- 
keverek tämadt, s a Jöszäg nyomät fel egeszen a Bakonyig, valamint a hegyseg 
belsöbb &s felsöbb reszeig kiseri. Ennek a körönak es gyimgyomnak nagyobb resze 
a ruderälis flöra (gazos hely, rom flöräja) bojtorjänos tagjähoz tartozik. Nem EQY 
növeny, nem maga a bojtorjän (Zappa Tourn., Archum L.) ez, hanem egesz bojtor- 
"A szerbtövis hazdja &s vändorläsa. Mathem. &s Termeszettud, Közlemenyek. XXV. kötet, 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. II. köt. 2. r6sz 2, szakasz, 11 
